XLIII. 



Pásmo IX. 

 křídového útvaru v okolí Řipu 



8 poznámkou o geologických nárysech. 



Kokořínskó podolí mezi Lhotkou a Kokořínem. 



Sepsal Čeněk Zahálka v Koudnici. 



S ohrazci 52, až 57. na 5 tabulkách. 



(Předloženo dne -lil. listopadu 1895.) 



I. Přehled orografických a geologických poměrů Kokořín- 

 ského podolí mezi Lhotkou a Kokořínem. 



Kokorínský důl rozrývající v délce 27 hu Polomené Hory má 

 svůj počátek u myslivny pod Houskou ve výši as 310 m n. m. a do- 

 stává se po velmi klikaté dráze, která však celkem JJZ. směr má, 

 u Bořku, 174 nť n. m., do širokého mělnického údolí. Spád horního 

 oddílu od myslivny v Houskovém důlu až pod zříceniny Starého Ko- 

 kořína obnáší 97oo5 středního oddílu od Starého Kokořína až ku 

 Lhotce 3-57„o a dolního oddílu od Lhotky k Bořku 2-47oo- ^ ^^^1- 

 uíra oddílu je Kokorínský důl až 250 m široký, stráně jeho nejsou 

 ještě tak srázné, proto rozkládají se v něm s lučinami četná role; 

 ve středním oddílu však čím dále k severu, tím více se úží (jako 

 v oddělení horním), takže průměrně jen 100 m šířky má. Zde jsou 

 stráně jeho též příkřejší a vyšší, pokryté hustým lesem ponejvíce 

 borovým, místy dubem, bukem, habrem, modřínem, břízou a lískou; 

 na úpatí strání, kde více půdy naplaveno, i smrk a jedle se daří. Tu 

 mizí role a kde stráně úplně jsou svislé, tam často holé skály z lesa 

 vyčnívají. Od Lhotky k štampachu jsou stráně 40 až 50 m vysoké, 

 od Štampachu ke Kroužku rostou od 50 ku 80 m, od Kroužku k No- 

 vému mlýnu od 80 do 90 m a od Nového mlýna ku Kočičině neb 

 Novému Kokořínu od 90 až ku 100 m. 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1895. ^ 



