Pásmo IX. křídového útvaru v okolí Řípu. 3 



předešlému a jest na pohled skorém svislý. Děje se podle trhlin 

 a vedlejších rozsedlin, které povstaly kontrakcí vzbuzenou vysýcháním 

 vrstev, křižují se všelijak a spolu s lóžemi tvoří ve skále kvádry. 

 Některé rozsedliny mívají směr stálejší, ku př. u Nového mlýna SV., 

 ty považujeme za rozsedliny hlavní. Trhlinami a rozsedlinami brázdí 

 si dešťová voda vždy širší a širší cestu i vzdaluje pískovcové skály 

 vždy víc a více od sebe. Tím povstávají „skužně", nahoře obyčejně 

 širší, dole užší, aneb „komíny", kterými se může někdy člověk vy- 

 šplhati nahoru. — Třetí konečně způsob oddělování se pískovcových 

 skal je ten, že v povrchu stěn tvoří se četné jamky těsně vedle sebe 

 se stěnami několik mm mocnosti. Jamky tyto podobají se voštinám 

 a povrchu pískovců zvláštního vzezření dodávají. Myslím, že stěny 

 těchto voštinovitých jamek jsou bohatší vodnatým kysličníkem žele- 

 zitým a proto se udržely ; kdežto pískovec s chudým slinitým tmelem 

 mezi stěnami snadněji zvětral a buď sám vypadl neb vodou odplaven 

 byl. Někdy vypadávají větší prostory pískovce jako to viděti jest 

 mezi samotou Podskaleckým a Novým mlýnem v pásmu VIII. Tu 

 vznikají kulovité neb ellipsoidické skuliny o průměru 0*2 m až 2 m. 

 Poslední podobají se malým jeskyním. O 



Příčinou vzniku Kokořínského důlu jest vedle rušivé moci vodní 

 ještě dvojí. Předně jde celkový směr tohoto důlu souhlasně se sklo- 

 nem vrstev. Proto si tekoucí voda ve směru největšího spádu cestu 

 vyhledala. Za druhé nalézá se střední oddíl Kokořínského důlu v místě, 

 kterým jde rozsedlina dislokační, kterou chceme nazývati Kokořinshou 

 disloJcaci O tom svědčí příčné profily našeho důlu. Tak jsou ku př. 

 v profilu vedeném mezi Štampachem a Kroužkem (obr. 53.) vrstvy 

 po levé (východní) straně as o 13 m výše vrženy nad vrstvy stráně 

 pravé. Tento rozdíl výšek se však zmenšuje dále ku Kokořínu ná- 

 sledkem nestejné velikosti sklonu vrstev po obou stranách důlu, jak 

 z následujícího bude patrno. Následkem této dislokace nalézala se 



') S těmito přírodními líkazy nesmí se však stotožúovati mnohé paměti- 

 hodné jesk}'ně a chodby, které byvše v poloukrytých stráních pískovvcoých skal 

 uměle vysekány, sloužily podle výroku zdejšího obyvatelstva buď za útočiště v do- 

 bách válečných, bud sloužily k vykonávání bohoslužby (ku př. „Kostelíček") aneb 

 to byla doupata loupežníků. Obyčejně mají název „sklepy". Takové jsou ku př. 

 ve stráni pod Novým zámkem Kokořínem, pod Novým Dvorem nad tůní u Hlu- 

 čovského mlýna, u Kaniny a j. Jsou umístěny vedle sebe neb nad sebou, různé 

 délky a šířky, začasto 3 až 4-5 m, a obyčejně 2 m výšky. K nim patří též zají- 

 mavý rytířský zámek „Krvomlýn", jehož zbytky komnat nad rybníkem u Nového 

 mlýna se spatřují. Četné jeskyně roztroušené po celém důlu a v různých výškách 

 obývá posud chudina zdejšího důlu. 



1* 



