4 XLIII. Čeněk Zahálka: 



původně v povrchu našeho útvaru křídového, v místech, lide je střední 

 oddíl důlu, úžlabina, ve které voda tekoucí přirozenou nalezla cestu. 



Po celé délce své přetrhován je důl četnými příčnými duly 

 a roklemi, bývalými to skužněmi, které pod pravým úhlem do něho 

 vnikají. Jsou to zvláště : Kočičina, Nebuželský důl, a s ním souběžný 

 Štampachský a Kravský důl, Jírův důl s Beránkovou roklí (mezi 

 Střemy a Lhotkou), Bundol (jižně od Vysoké) a Bosyňský důl. 



Sklon vrstev útvaru křídového po levé straně Kokořínského 

 důlu uvedli jsme již při popisu Éepínského a Nebuželského důlu. 

 Témě pásma VIII. má tam sklon 12' ku JJZ. Po pravé straně důlu 

 jest sklon tém^ pásma VIII. 25' ku JJZ. Sklon tento stanoven z troj- 

 úhelníka: Lom ve Strážnickém důlu, Mlčenská cesta pod Novým 

 Kokořínem, stráň proti Štampachské rokli při cestě do Vysoké, jímž 

 přísluší výšky: 236 m, 246*24 m, 227*4 m n. m. Již jsme vytkli, že 

 následkem Kokořínské dislokace jest pásmo VIII. po levé straně 

 Kokořínského důlu u Štampachu as o 13 m výše vrženo než-li na 

 pravé straně. Poněvadž jest však sklon na pravé straně u pásma VIII. 

 větší (25' ku JJZ.) než-li na levé straně (12' ku JJZ.), zmenšuje se 

 tento rozdíl vržení čím dále ku Kokořínu, to jest čím dále ku SSV., 

 takže mezi Zavadilkou a Kokořínem ani 4 m nedosahuje. (Obr. 53. 

 Vyšší.) — Výminečně shledáváme, že hrubší zrnka křemenná, nazna- 

 čující nám v pískovci vrstevnatosť, mají někde sklon jiný. Tak ku př. 

 v pravé stráni důlu u Štampachu má hlouběji pískovec kvádrový pásma 

 VIII. sklon 4°17' k JJZ., ačkoliv nad ním slepencová vrstva v nej- 

 vyšší poloze pásma VIII. má pravidelný sklon. Ačkoliv se vrstvy 

 pásma VIII. usazovaly na dně mořském vodorovně, přece se mohlo 

 státi, že moře bouří rozkácené na některém místě písek na dně moř- 

 ském usazený odtrhlo a na takovém místě usazovaly se pak vrstvy 

 s tímž sklonem, jaký sklon mělo dno. Proto i po všeobecném vyzdvi- 

 žení zdejšího útvaru křídového vrstvy pískovce u Štampachu větší 

 sklon mají (4^17') než-li všeobecně vrstvy horního pásma VIII. (25'). 



Sklon témě souvrství IX. d. má po levé straně důlu, jak jsme 

 uvedli při popisu Repínského a Nebuželského podolí 42' až 47*5' ku 

 JJZ. Také po pravé straně důlu je sklon témě souvrství IX. (/. JJZ.; 

 velikost jeho jest však větší; obnáší 1*'4'. Sklon ten stanoven z troj- 

 úhelníka: Strážnický důl, Mlčenská cesta. Vysoká (jih), jehož vrcholy 

 měly výšku : 272 m, 322 m, 278 m n. m. Témě pásma IX. má .zde 

 tedy větší sklon než-li pásmo VIII. jako po levé straně důlu, což 

 svou příčinu má v přibývání mocnosti pásma IX. ku SSV. I v tom 

 se konečně jeví tektonická podobnost vrstev po obou stranách důlu, 



