Pásmo IX. křidového útvaru v okolí Řipu. 5 



Že sklon pásma IX. více se k západu chýlí než-li sklon vrstev 

 pásma VIII. 



Pásmo X. pokrývající pásmo IX. jest zachováno u Nebužel 

 a Střem, v Bosyni a Vysoké. Valná čásť jeho pokrývající druhdy 

 pásmo IX. jest již splavena. 



Čedič proráží křídový útvar ve slabé žíle v levé stráni důlu JZ. 

 od Kaniny. Podobná žíla od JZ. k SV. směřující proráží útvar kří- 

 dový na Kamínku, půl hm na západ od Strážnice, při cestě do Ry- 

 raan. Poslední čedič je kulovitý a obsahuje v sobě mnoho proměně- 

 ných slínů. 



Velmi úrodná diluvialní hlína pokrývá útvar křídový na pláních 

 po obou stranách důlu. Jest navátá, barvy žluté neb červenavé, moc- 

 nosti různé. Jižně od Střem na Holém vrchu (mezi Střemy a Berán- 

 kovou roklí) jsou diluvialní hlíny mastné barvy hnědé neb žlutohnědé, 

 které mají mocnost 0*2 m až 0*5 w, místy až 1 m. Na jižním svahu 

 Holého vrchu, půl hm na J. od Střemského dvora je hlína velmi 

 mocná. V hliništi tamním jest odkryta do hloubky 10 m aniž by ještě 

 základ její byl odkryt. Téměř všude lze v diluvialní hlíně nalézti 

 cicváry. Největší však - až 10 cm dlouhé — a ve velkém množství 

 nalézají se při vrcholu pravé stráně Kokořínského důlu v břehu cesty 

 vedoucí od Štampachské rokle do Vysoké. Velkou mocnost má hlína 

 diluvialní u Vysoké u Strážnice, Na vrchu Strážnici obnáší mocnost 

 její 11 až 14 w. Ve Vysoké pod kostelem katolickým a v úvozu cesty 

 vedle Bosyně 8 m. Zde všude spočívá na křidláku pásma X. d. V Bun- 

 dolu jižné od Vysoké má při silnici mocnost přes 6 w, výše Na hlavě 

 jen 2 m. Zde pokrývá vyšší souvrství pásma IX. Mezi Zavadilkou 

 a Novým Kokořínem je hlína 7 m mocná. V lomu vedle Malého Ko- 

 kořína je hlína nahoře červená v mocnosti 1 m^ pod ní žlutá, též 

 v mocnosti 1 m. I zde spočívá na souvrství IX. d. Velkou mocnost 

 má hlína tato mezi Kaninou a Nebužely, menší mezi Nebužely, Střemy 

 a Štampachem, kde na pásmu IX. spočívá. Též mezi Březovém, Vy- 

 strkovem a Jeníchovem žloutka je rozšířena. 



Z alluvialních výtvorů dlužno se zmíniti především o mocném 

 písku, jenž pokrývá ve větší mocnosti dno Kokořínského i pobočných 

 jeho důlů a roklí neb úpatí strání. Sem patří též mocná černá ornice 

 „černava" pokrývající vrstvy pásma IX. mezi Vystrkovem a Jenícho- 

 vem, k jejímuž utvoření přispěly též sliníte půdy splavené z pásma X. 

 západně od Jeníchova. Konečné sem patří nejnovější zjevy geologické 

 „prasky" a „žravý písek". Z písčitých slínů pásma IX. tvoří se vě- 

 tráním půda slinitá, písčitohlinitá, která není tak úrodná jako dílu- 



