g XLTII. Čeněk Zahálka: 



ve vápenci písku víc a více a mění se ve vápnitý písJwvec jako 

 byl u Nebužel. V tom případě jsou zrna křemenná tak blízko 

 sebe, že se téměř dotýkají a tmelem jejich jest bílý vápenec oby- 

 čejně co hmota zkamenělin. Jindy zase je vápenec na pohled zcela 

 čistý, zrnko křemenné jest vzácné. Štěpné plochy klencového vápence 

 všude se v něm lesknou. Ukázalo se však, že i ty vápence, které se 

 zdají býti křemene prosty, chovají křemen mikroskopický spolu se 

 zrnky glaukonitu. 



Vápenec kaninský z vrstev lK.d2. jeví se mikroskopicky takto : 

 Vápenec jeho jest čirý v nepravidelných zi-nech, rozdělený puklinami 

 nepravidelnými v menší dílce a v těch jeví se rýhování rovnoběžné 

 se štípatelností klencovou. Touž vlastnost má i vápenec vyplňující 

 buňky Bryozoí. Mezi tímto vápencem je mnohem jemnější vápenec, 

 nashromážděný v podobě bílého prášku, který velice zvětšen jeví se 

 též co čiré nepravidelné průřezy vápence. Obojí vápenec je hmotou 

 zkamenělin, jak jsme již dříve uvedli. Průřezy foraminifer z vápence 

 zřídka se objevují. U velikém množství však se objevují průřezy 

 Bryozoí. V jednom výbrusu shledány překrásné tvary Truncafuly 

 tenuis svými příčnými okrouhlými průřezy větévek, zvláště jsou-li 

 ve spojení s podélným průřezem podlouhlého postranního vroubku. 

 Jejich stěny jsou z tmavšího hustšího vápence složeny, buňky čirým 

 vápencem vyplněny. — Četné jsou ojedinělé průřezy křemene v po- 

 době nepravidelných mnohoúhelníků, zřídka v okrouhlých průřezech. 

 Vynikají pestrobarevnou cirkulární polarisací. Jsou ve vápenci uza- 

 vřeny. Místy objevují se chomáčky křemenných průřezů, mezi nimiž 

 se objevuje též vápenec co tmel. Průřezy křemene jsou čiré s hoj- 

 nými puklinami, často práškem jemným vyplněné. Někdy jsou celé 

 průřezy zaprášené neb jemnými jehlicovitými mikrolithy vyplněné. — 

 Čistý," co tráva zelený glauhomt v nepravidelných průřezech jest řidší, 

 však průřezy glaukonitu, jehož větrání pokročilo jest hojný. Méně 

 zvětralé jsou žlutozelené, více zvětralé jsou žluté a zbarvují do žlutá 

 i své okolí, nejvíce zvětralé jsou rezavé a rovněž tak zbarveno jest 

 i okolí. Tím je vysvětleno, proč vápenec ten čím více větrá, tím více 

 žloutne až konečně zrezaví. 



Podobný vápenci kaninskému jest vápenec z polohy IX d2 

 v Mlčenské cestě mezi Zavadilkou a Malým Kokořínem (jenže obsa- 

 huje nahoře bílá hnízda vápnitého pískovce). Témuž vápenci jsou 

 podobná hnízda zvící pěstě až hlavy s četnými exogyrami z polohy 

 IX dl. na uvedeném místě Mlčenské cesty. U Kokořína objevují se 

 deskovité vápence písčité i v souvrství IX. c. Tak v Mlčenské cestě 



