Pásmo IX. křídového útvaru v okolí Řípu. 17 



písčitých slínů, které se střídaly s pevnými lavicemi modravého, při 

 povrchu šedého křemitého vápence. V tom stavu trvá souvrství a 

 i v okolí Lhotky. O tom se přesvědčíme na stráni Kozlovci nad 

 Lhotkou (viz příslušné profily v textu) aneb na počátku Jírova důlu 

 jižně pod Střemy. Zkameněliny od Lhotky ze souvrství a uvedli jsme 

 již (Pásmo IX. str. 11.). U Střem nalezl jsem pouze Rhynchonellu 

 plicatilis Sow. (zř). Souvrství a má v okolí Lhotky mocnost asi 10 m 

 (Obr. 52.) Při cestě ze Štampachu do Střem (po levé stráni), tak jako 

 při cestě od ústí Štampachské rokle do Vysoké (v pravé stráni Obr. 

 54.) činí sice vrstvy a nad pásmem VIIL ještě dojem deskovitých 

 písčitých slínů jako u Lhotky, jsou však písčitější^ pročež je nazý- 

 váme slinitými pískovci. Však i lavice křemitých vápenců jsou v nich 

 písčitější a tušíme v nich přechod v pískovce. Zrovna tak popsáno 

 bylo souvrství a v Nebuželském důlu (viz tam). Ještě dále na sever 

 u Nového mlýna přístupno je pěkně souvrství a v Bosyňském důlu 

 při cestě do Bosyné. (Obr. 55.) Nejhlubší vrstvy činí tu dojem písči- 

 tých slínů neb slinitých pískovců deskovitých, vyšší vrstvy tvoří však 

 slinité žlutavé pískovce v mocných stolicích, kvádrovcům podobných 

 a tu a tam zříme v nich ještě lavičku pevnou velmi písčitého vá- 

 pence barvy šedé. Zkameněliny odtud uvedli jsme již. (Pásmo IX. 

 str. 12.), Mocnosti souvrství a od Lhotky ku Novému mlýnu přibývá, 

 tak že zde as 14 m dosahuje. (Obr. 52.) Jelikož jest složeno souvrství 

 h u Nového mlýna z kvádrových pískovců a souvrství a ve styku se 

 souvrstvím h rovněž podobný má ráz, je přirozeno, že tu těžko vésti 

 hranici mezi oběma souvrstvími zcela přesně. V Mlčenské cestě pod 

 Novým Kokořínem (Obr. 56.) má souvrství a vespod velmi písčitý 

 slin s velmi křemitým vápencem, výše slinité pískovce jemnozrné 

 s lavicemi pevnějšího hrubšího pískovce. V písčitém slinu vyskytuje 

 se Rhynchonella plicatilis Sow. (zř). V Kočičině pod Kaniuou (Obr. 

 57.) jest již i spodní část souvrství a v pískovec proměněna, který 

 se kvádrovému podobá. Vyšší však vrstvy ze slinitých pískovců jemno- 

 zrných neb hrubozrných se skládají a ve kvádrech nevystupují. Jest 

 však možné, že jsme některou nejvyšší kvádrovou lavici pískovcovou, 

 která by ještě souvrství a náležeti měla, zařadili ku souvrství h. 

 Všecky vrstvy pískovcové mezi pásmem VIIL a souvrstvím IXž>, jež 

 jsme k souvrství a zařadili, jsou tu na povrchy velmi sypké, místy 

 v písek rozpadlé a velmi žluté. Takovou zvláště žlutou barvu vídával 

 jsem často u pískovců, které byly na přechodu z písčitého slinu do 

 pískovce, zejména kvádrového, u jednoho a téhož horizontu. Souvrství 

 a, mezi dvěma stupni kvádrových pískovců ležící, snadno větrá, dává 



'1 f . malheniaticko-přírodovč-dccká, 1895. 2 



