Pásmo IX. křidového útvaru v okolí Řipii. 23 



Mimo to Ijyla ve vrstvě 7. : 



Area subglabra ďOrb. 



Příčinou toho, že nepočítám nejvyšší část vrstev souvrství c 

 u Kokořína aneb u Kaniny ještě ku souvrství d (vlastnímu souvrství 

 bryozoickému), jest to, že leží vápence a pískovce tyto pod chara- 

 kteristickým kvádrovým pískovcem IX. d 1., kterýžto kvádro vec tvořil 

 nám všude od Živonína přes Nebužely až ku Kokořínu první a nej- 

 hlubší horizont souvrství IX. d. 



Souvrství c roste na mocnosti od Éepínského důlu ku Kokořínu 

 velice. Na Hostinné mělo o'42 m mocnosti, u Jeníčkova 10"50 w, 

 v Babině u Nebužel 12*28 m, v Křečkové u Nebužel 17*2 m^ u Ko- 

 kořína 25*94 m, u Kaniny 26*47 m. (Obr. 52. a 53.) 



Souvrství d tvoří nejvyšší oddíl pásma IX. Počíná mocným kvá- 

 drovcem, který mívá místy hojné glaukonitu, tak že jde barva jeho 

 do zelena. K severu (u Kokořína a Kaniny) má více tmelu vápenco- 

 vého a barvu bílou. V okolí Nebužel, Kaniny a Kokořína obsahuje 

 též hojně Bryozoí. Nad kvádro vcem nalézají se vrstvy desko vitého 

 pískovce slinitého, k severu vápnitého a v okolí Kokořína a Kaniny 

 v písčitý vápenec přecházejícího, které obsahují veliké množství Bryo- 

 zoí. Tyto nejvyšší slinité pískovce rozpadávají se na povrchu v malé 

 obyčejné čtverhranné kousky a konečně v šedý (u Ptyman) aneb 

 zvláště charakteristický rezavý písek (v okolí Střeni, Nebužel, Vysoké, 

 Kokořína a Kaniny). Tam kde je pásmo X. zachováno, tam hned nad 

 souvrstvím d následuje jako parro nejhlubší souvrství a pásma X. 

 dříve již popsané. Dá se tedy souvrství d v Kokořínském podolí 

 našem velmi dobře vymeziti, nikoli v okolí Mělníka, kde jako u Roud- 

 nice pásmo IX. v souvrství a. h, c, d rozděliti se nedá. 



V okolí Strážnice přístupna jest jen nejvyšší část souvrství d. 

 Tak pod západním úpatím vrchu Strážnice (Obr. 53.), východně od 

 pískovcového lomu, vystupuje souvrství d co šedý, velmi slinitý písko- 

 vec hrubozrnný hned pod pásmem X. Také východně od Ryman, tam, 

 co jsme v předu uvedli výchoz souvrství X. a, nalezneme v cestě do 

 Strážnic vedoucí šedý deskovitý hrubozrnný pískovec velmi slinitý 

 hned pod souvrstím X. a. Zde větráním ještě nerezaví, až u Vysoké. 

 Obsahuje tu hojné Exogyra lateralis Nils. 



Též jižně od Vysoké při Mělnické silnici nalezneme jen nejvyšší 

 čásť souvrství d odkrytou (viz příslušný profil v textu a Obr. 53.). 

 Jakmile vyjdeme z Bundolu hlubokým úvozem v diluviální hlíně „Na 

 hlavu", nalezneme tam pod hlínou šedé slinité pískovce dosti hrubo- 

 zrnné, po zvětrání šedé, žluté neb rezavé obsahující: 



