g XLVl. Jindř. L. Baivíř: 



tiva. Posledně jmenovaná uzavřenina jest sice dosti vzácná ale pozoru- 

 hodná zvláště, neboť dokazuje druhotný původ aktinolitu zdejšího 

 i v hornině samé. 



Eovnoběšné mahroshopické prouzliováni hmoty serpentinové bývá 

 místem vyznačeno také v mikroskopickém slohu hmoty této, Lupénky 

 serpentinové seřaděny jsou totiž velkou částí skoro rovnoběžně dle 

 tohoto proužkování a jevívají v některých proužcích zároveň pletivo 

 značně hrubší nežli v jiných. Zbytky nerostů původních zde uložené 

 jevívají však nápadně hojné rozpukání a zrna bastitová značné zpro- 

 hýbání, což jsou známky, že působil na místech těch při jich vývoji 

 značný tlak, následkem čehož vznikl druhotně rovnoběžný sloh v ně- 

 kterých partiích horniny. Bastity a delší zrna enstatitová bývají také 

 na místech takových položena podélným směrem svým aspoň přibližně 

 dle proužkování toho. 



Ze^ně vznikající rozkladem serpentinu má barvu hnědou, místem 

 silně červenavou (červenohnědou), jest sypká a obsahuje hojná zrnka 

 uhličitanů zejména vápenatého a magnesnatého. Prvnější prozradí se 

 ovšem již kyselinou solnou, neboť kápneme-li na zemi tu kyselinou 

 řečenou, šumí silně a dosti dlouho. Patrně děje se přeměna horniny 

 působením vod uhličnatých. Hnědé a červené barvy země nabývá od 

 přimísených rud železných, které jsou v ní rozšířeny většinou jakožto 

 hnědel. Přimíseniny jiné jsou hlavně rozkladem vzniklé lupénky chlo- 

 ritu, pak opál a chalcedon, dílem i zbytky drobného magnetitu a pi- 

 cotitu, větší zrnka a zrna pyropu atd. V drti hadcové nalezneme ně- 

 které pyropy přeměněny na chlority, částečně pak i na paprskovitý 

 chalcedon. 



Matečná hornina hadce od Dobešovic sestávala tudíž původně 

 z olivínu a z kosočtverečných pyroxenův enstatitu a bronzitu, byla slohu 

 všesměrně zrnitého, většinou drobnozrná s vynikajícími většími zrny 

 enstatitu a v částech snad hlavně jen pokrajních také s vynikajícími 

 většími zrny pyropu. Hadec ten jest povšimnutí hoden nejen pro pěkné 

 pyropy, jaké zde byly sbírány, nýbrž i jako nový doklad, že z hor- 

 niny olivín a kosočtverečné pyroxeny obsahující místem vyvinuje se 

 také uvnitř přeměnou hmoty aktinolit druhotný, nerost to, jenž v ně- 

 kterých horninách krystalických břidlic hojně se vyskytuje a částečně 

 snad i podobného původu býti může jako zde. 



Také z pyi'opu vyvinuje se zde aktinolitický amfibol a sice spolu 

 s picotitem a činívá kolem pyropu obruby kelyfitům podobné. Takové 



