Elektrolytický superoxyd stříbra. 9 



H. EosE^\) uvádí ve své učebnici podobně jako Fischer, že látku 

 tu lze jen elektrolyticky připraviti. Při obyčejné teplotě trvá beze 

 změny, rozkládá se však vi'Oucí vodou za vývoje kyslíku. Hnědočer- 

 vený roztok v kyselině dusičné (1 : 2) se nejen zředěním vodou, nýbrž 

 i pouhým zahřátím odbarvuje. Koztok v kyselině sírové jest temně 

 zelený a páchne již za obyčejné teploty ozónem. Zahřát neb vodou 

 zředěn se odbarvuje za vývoje kyslíku. Syrupovitá kyselina fosforečná 

 teprv za tepla působí, kyselina octová působí nepatrně v superoxyd ten. 



F. WoHLER^^) získal jakýsi blíže nestudovaný superoxyd stříbra 

 elektrolysí zředěné kyseliny sírové, užívaje desky stříbrné za anodu. 



R. BoTTGER^^)'''') připravil si superoxyd, elektrolysuje koncen- 

 trovaný roztok dusičnanu stříbrnatého proudem dvou článků Bunse- 

 nových. Superoxyd třen se suchým pentasulíidem antimonu klidně se 

 zapaluje. Taktéž sirovodík a karafiátový olej se v dotyku se super- 

 oxydem zapalují. Ammoniakálný roztok obsahuje Berthelotovo stříbro 

 třaskavé (nitrid stříbra?), pročež odpařen a zahřát dává silný výbuch. 



Gmelin^^) ve své učebnici podotýká, že zředěný roztok dusič- 

 nanu stříbrnatého rovněž jako roztok kyselého fosforečnanu a octanu 

 stříbrnatého neposkytují elektrolysí žádného superoxydu stříbra, 



Berthelot^^) všiml si superoxydu stříbra zase blíže. Z prací, 

 jež nevztahují se k superoxydu elektrolyticky získanému, buď jen uve- 

 deno, že považuje za existence schopný kysličník Ag^Og, vznikající 

 účinkem kysličníku vodičitého ve stříbro i v kysličník stříbrnatý. 

 Elektrolytický kysličník připravil si proudem čtyř článků Bunsenových. 

 Za 24 hodiny získal 1 g látky té, které uděluje vzorec 



4Ag,03.2AgN03.H,0. 



Praví, že látka ta, představující kovově lesklé jehlice, samovolně se 

 rozkládá na vzduchu ležíc. Při 103° jde před se rychlý rozklad za 

 třeštění v kysličník stříbrnatý. 



W. Iles^^) udává, že zahřívaje dusičnan stříbrnatý s kysliční- 

 kem křemičitým, získal jakýsi červený superoxyd stříbra. 



F. Hampe ^") připravil si superoxyd elektrolysí 207oního roztoku 

 dusičnanu stříbrnatého osmi články Bunsenovými. Superoxyd ten v za- 

 lité trubici byv chován, roztříštil tuto, jak Hampe soudí, rozkládaje 

 se za vývoje kyslíku dle vzorce 



(AgO), . N,0, = (Ag,0), . N,0, + O,. 



Různé výsledky analytické, jež jsme průběhem nástinu tohoto 

 seznali, podává přehledně následující tabulka : 



