138 ' 
hos Å. crispa (f. 4—5) og A. pellucida (f. 43); naar derimi 
en Deel af Fråstolen bliver tilbage, hvælver Frået sig over den 
" hvorved der opstaaer en Indhvælving, som fra Grunden 
naaer op til Midten af Frået (t. Ex. hos A. revoluta f. 18, 
Opegrapha f. 22, A. glanduloso-punctata f. 30, A. nigropune al 
f. 33) og undertiden har et betydeligt Omfang (hos A. comp 
f. 34). Fremdeles frembyder Fréhviden væsentlige Forskj 
heder. Den er nemlig enten ganske udeelt (som hos A. c 
f.5, A. ramiflora f. 38) eller deelt paa forskjellig Maade ved 
tier af Fråskallen (og formodentlig ogsaa af Fråstolen), 
skyde sig ind i dens Masse (Albumen ruminatum).  Fråhviden 
saaledes enten fra Grunden af deelt i Lapper, som omtrent nå 
op til Midten (t. Ex. hos A. revoluta f. 17—18, A. Opegrap 
f. 21—22, A. nigrescens f. 50—51), eller ogsaa er den kun 
sin dverste Deel forsynet med ganske svage Fordybninger (f. Bu 
Å. nigrescens f. 53—54), omtrent paa samme Maade som år 
De Candolle har beskrevet det hos Slægten Maesa”). Hos Åre 
disia nigrescens ere disse Fordybuinger fyldte med en brun har 
pixagtig Substants, som omsider hensmuldrer til et låst Pulver. 
Endelig maa det udhæves, at Kimen baade i Form og Retning 
viser betydelige Forskjelligheder.  Kimen er traadformig 08 be= 
staaer af en stor Kimaxe og Kimrod og to. oftest meget s! 
Kimblade (f. 6,23, 24, 43). Den er oftest bugtet (f. 23, 
undertiden krum (f. 33, 55) øg sjelden ganske ret (f. 6)- lal- 
mindelighed har den omtrent samme Længde som Fråets Tver” 
maal (fig. 18, 22, 38, 51, 55), sjelden er den meget kortere 
Med Hensyn til Retningen da ligger Kimen i Reglen paatværs i. 
Navlen, sjelden ganske i Midten af Fråhviden (f. 42), som oftest 
noget«nærmere ved Spidsen (f. 22, 34, 51); Kimbladene ligs? 
saaledes, at Rygsiden af det ene vender ned imod Navlen %& 
af det andet op imod Spidsen af Fréet. Hos A, crispa 08 , : 
modentlig ogsaa hos adskillige andre med samme beslægtede 
") Annal. des scienc. natur, 2 Sér. Tom. 16 p. 2. 
