207 
Deel i Henseende til visse af Hovedets Skjolde, som endog kunne 
forholde sig ganske forskjelligt paa de to Sider af samme Hoved. 
Naar det tredie Overlæbeskjold er deelt”), kan dets åvre Halvdeel 
betragtes som et Subocularskjold, og der er da i Reglen ogsaa 
3 Postocularskjolde istedenfor 2. De åvrige Skjæl paa Dyrets 
Nakke og Tinding danne 2 Tverrækker, mellem hvilken der dog 
kan indkiles en ufuldstændig Række paa hver Side; ogsaa i Ud- 
dannelsen af dette Parti er deri det Hele en ikke ringe Variation, 
Tilsammen danne Pandeskjoldene et stort, næsten kredsrundt Skjold ; 
det efter dem fålgende Par Isseskjolde er hos det ene Exemplar 
temmelig stort, hos det andet dérimod lille. Efter det andet 
Hageskjold fålge 2 temmelige store Skjolde med et tredie ganske 
lille 1 Midten (foruden de 2 trekantede Sideskjolde). Det hedder 
i ,Erpétologie générale", at Skjællene ere omtrent lige lange 
og brede”); vi finde dem tvertimød i det hele smalle; midt paa 
Ryggen ere de 3 Gange saa lange som brede, midt paa Bugen 
lige lange og brede. Analspalten optager 3 Ringe; foruden dem 
tæller Halen 27 og Kroppen c. 244 Ringe; Totallængden af det 
7) Ifålge Angivelsen i Erpét. génér. kan det undertiden være deelt paa langs. 
2) Saaledes afbildes de ogsaa i Castelnaus Reise (]. c.tab. VID i Hovedfigu- 
ren, hvorimod Detailfigurerne (a.b.c.) ikke vise saa væsenilige Afvigel- 
ser fra den foreliggende Form, at vi derpaa tår begrunde en Artsad- 
skillelse.. Den væsenligste Forskjel er, at andet Læbeskjold er adskilt 
is Y pa vVUurt 
(p. 39) beskrives den som smækkrere må hos A. alba og A. fuliginosa. 
