216 
der bedække Halsens Ryg og Sider, ere mindre hos H, Lund 
end hos H. imbricatus; saavel paa Kroppen som påa Halen & 
Skjælspidserne meget kjendeligt kortere hos H, Lundii end hr 
H. imbricatus , og Adskillelsen mellem Halens Skjælringe falder 
derfor lettere i Oinene hos vor nye Art end hos den ældre. AE 
tallet af Skjælringe mellem Analspalten og den stårre Skjælr 
mellem Forlemmerne, denne medindbefattet, er 34 hos H. lund 
27 hos H. imbricatus. Hos H. Lundii findes der kun 2 Skjel 
med en tydelig Femoralpore paa hver Side, nemlig et tæt 
Analspalten og et i Knæhasen, hvorimod vi bos den formeenllige 
H. imbricatus finde en Række af 5 eller 6 meget tydelige Fem 
"ralporer paa hver Side. Endelig maa endnu udhæves, al (| 
lyse Striber, som adskille Dyrets Sider og Ryg, saavel påa ATM! 
pen som paa Halen ere meget tydeligere og meget bredere ! 
H. imbricatus end hos H. mene ligesom det mårke Bi6 
den førstnævnte. Den blyagtige Farve, der, som Spix rigget 
bemærker, udmærker den Deel af Halens Overside, 
optages af de lyse Baand, mangler hos H. Lundii; uges 
har 5 mere eller mindre tydelige mårkebrune Striber, afve É 
arende lil Indsnitett 
med lysere, og desuden mårke Tverlinier sv 
mellem Skjælringene. Forresten er Dyret mårkebruunt 
Bugside. 
SÅ im! Aa 
se i Henseendt 
Er | 
Da den Art, som vi have anseet for at være den 
… calus, netop stemmer med Spix's Figur og Beskrivel 
til Pandeskjoldets Form og Forhold til Interparietalskjoldet, 
deles i Henseende til Baglemmernes Udvikling, de brede : 
baand og Halens Blyfarve, er det vistnok meget sandsynligt," ane 
Bestemmelse af den som H. imbricatus Spix er rigtig; åg ng 
Punkt, som gjår nøgen Vanskelighed, er Femoralporerne, P' i. 
Spix angiver 12 paa hver Side, hvilket vilde forudsætte en . 
anden Sjælbeklædning paa det omhandlede Sted. Duméril 
Bibron angive imidlertid kun 6-7, og ved at antage; ag 
»utrinque% (1. c, p. 25) er kommet ind ved en Feiltagelse eg 
