2d4 
ogK råyers Beskrivelse og Afbildning af den finmarkske Form?). 
Finnernes Marmorering, som savnedes paa det første (Hellebækske) 
Exemplar, findes vel udviklet paa det Middelfartske, saavel paa 
Ryg-, Gat- og Halefinnen som paa Brystfinnerne; tillige viser 
dette Exemplar, at Stribningen ikke altid er saa constant og 
regelmæssig, som man maaskee kunde troe; den kan f. Ex. lokalt 
afbrydes ved, at to Nabostriber låbe sammen og danne era 
lang Ring, eller de kunne flyde sammen paa et Sted for paa et andet 
atter at adskilles 0. s. v., og Fiskens to Sider forholde sig der 
ingenlunde aldeles eens i Henseende til Enkelthederne NE 
ningen. låvrigt finder jeg Dyrets Physionomi, Halefinnens Form, 
den Maade, hvorpaa de to andre uparrede Finner slutte sig til 
denne, Oinenes Stårrelse og Beliggenhed, Næseborenes og Porernes 
Beskaffenhed og Beliggenhed paa Panden, Mundens Størrelse 0,57 
saa fuldstændigt stemmende med, hvad der berettes om Liparis 
-JLineatus Kr,, at Artsidentiteten for mig er hævet over enhver | 
Tvivl; om den vil være det for Hr. Kråyer, er en anden lb: 
som imidlertid er mig temmelig ligegyldig, da jeg hverken bar 
skrevet for at gjåre Hr. Kr. det tilpas eller utilpas, men ge 
Sandhedens og Videnskabens Interesse, 
Det i mine tidligere Bemærkninger omtalte islan dske Exemplar 
(Tab. VII, fig. 4) har en Totallængde af 69mm. . Den stort 
Håidey-som falder lidt bågved Gjællelaagets-arre Spids ol FE 
Sted, hvor Rygfinnen begynder, er 44mm, altsaa YY5 af Totallæng de". 
Hovedets Længde er 47rr eller 4 af Totallængden; es i 
' 
Giets 
Længde 
es 
stårste Brede, som tillige er Legemets største Brede, er i 
allsaa paa det nærmeste lig med Hovedets Længde. 
Tvermaal er c. 3mm, altsaa henved % af Hovedets 
dets Afstand fra Snudespidsen — for saa vidt ger pe 
rund- og buthovedet Dyr overhoved kan være Tale "om ne 
spids — er det doppelte heraf eller 67", og samme SES 
") Om Skjællene see det fålgende (S. 264). 
