280 
lidt længere end Underkjæben, er Forholdet omvendt hos Ungerne, 
Snudetornene ere her rettede mere bagud, Hovedets Sidedele 
(Infraorbitalknoglerne) langt mere piggede og grubede, Pandens 
og Issens. Kamme håiere, øg Orbitalkammene danne hver em 
lille Torn, hvortil der ikke er Spor hos de Voxne; at Panden 
under Væxten hæves noget, medens Issen og Nakken trykkes 
nedad, fremgaaer deraf, at Hovedets håieste Deel hos Ungen lig 
ger over Nakken, hos de Voxne over Oinene, Hvad der maaske 
meest bidrager til at give Ungerne et særdeles afvigende Ui- 
seende og' megen udvortes Lighed med Aspidophorus spinosissi« 
mus Kr.+), "er den stærke Udvikling af Skjælkammene paa allé 
Kroppens og Halens Skjæl; herved fremkommer der otte Bek 
ker af stærke og skarpe Takker eller Torne langs: henad Megen 
met, ligefra Hovedet til Halefinnen, paa hvilke Steder man hos i: 
den Voxne kun finder butafrundede Kanter. — Brystfinnerne 
dernæst: meget længere hos Ungerne, hos hvilke de, naar de 
lægges tilbage langs Kroppen, naae til det fjortende eller fem 
tende af Ryggens Skjæl, hos de Voxne kun til niende; medens $ 
deres Længde hos disse er lig med Afstanden fra deres Spidse 
til Rygfinnens Begyndelse, er den hos Ungerne meer end dop- 
pelt saa stor som denne Afstand. Endeligen har 
forskjellig Plads; hos de Voxne ligger det mellem hedde £. 
femte Skjæl i Rækken fra Axclhulen og udfor Midten af Bugfinnern?, på 
sun 
re end DE | 
hos Ungerne derimod udfor det sjette Skjæl i Rækken 08 
selve Bugfinnernes Spidse, og medens Afstanden fra 
Snudespidsen hos de Voxne indeholdes me 
Totallængden,. er Forholdet hos Ungerne omtrent som rd 
Gattet en noget 
igen sr ; 
Af "Aspidophorus decagonus Bl. besidder Museet seu endelse SK 
lang Unge, indsendt af afdåde Capt. Holbåll. Skj SÅ 
r den dog beer 
altsaa er en allerede temmelig stor Unge, vise 
; 
Er bed 
<) Naturhistorisk Tidsskrift, 2 R. ; rs p. 250. Voyage e" 
etc, Zodologie, Poissons, pl. V 
