36 
Vandet. Allerede den Yde Mai har jeg fundet dens "2 Æg saa- 
længe rugede, at Ungerne vare nærved at krybe ud af Æggene. 
Ved stærk og vedholdende Regn stiger Vandet undertiden saa 
håit, at Æggene kunne flyde, hvis Fuglen forlader Reden. 
Naar man lister sig til dens Rede, trykker den sig med Halsen 
udstrakt mod Vandet, indtil man er kommen ganske tæt lil den, 
og skyder da som en Piil af Reden under Vandet. 
Fuglen spises, naar man kan erholde den, men den er van- 
skelig at skyde, da den baade er forsigtig og seiglivet. 
Ungerne ere strax gode Dykkere og kunne ofte trælle Jæ- 
geren, inden han kan faae Skud paa dem. 
9%. Uria troile Tem. 
Dansk: Lomvie, 
Færåisk: Lomvia, Mag 
er næst Lunden, Færåernes vigtigste Bjergfugl, og ankommer til 
Landet ved ,,Podlsmessu%, 2dde Januar, samt drager bort igjen 
med Ungen, saasnart denne kan forlade Bjerget, sidst i Juli ogi 
August. Ved ,Leibarsmessu%, den 22de Februar sees den at sidde 
i Bjergene, hvor den agter at yngle, og forbliver da i tre Dage 
efter hinanden i Bjerget, hvorpaa den såger Havet igjen 08 bliver 
borte i tre Dage. Paa denne Maade vedbliver den nåiagtigt, ind- 
til den værper, medmindre Uveir (Snee og Regn) lægger in 
Hindringer iveien. Naar Uveir ikke tillader den at komme til 
Bjerget de bestemte Dige: bliveg, aebhorle indtil de DRE) 
den efter sin Orden skulde være i Bjerget, om Veiret er sg 
saa godt de mellemliggende tre Dage. De Dage, naar den E 
Bjerget, kaldes ,Landkomudeåar” og kunne beregnes nåiagtigt 
efter Maaneskiftet. 
Dens Næring bestaaer i smaa Sild, især Hvassilden, 
en bringer i Næbet 
som 
den ogsaa opfåder sine Unger med, og som d 
saaledes, at Sildens Hale sees udenfor Næbspidsen. 
sig derfor til Sildestimerne, men naar: Silden mangler» 
” erne 
den sig nåie med andre Eisk, dog bekommer det ikke Ung 
y lader 
