67 
aar, da Hået skulde sættes i Håegaarden, bleve begge Fuglene, 
ligesom de foregaaende Aar satte ud af Hoegaarden. Uheldigviis 
blev Hunnen borte; rimeligviis har den enten forvildet sig eller 
er bleven slaaet ibjel. Siden den Tid er Hannen bleven tåiret 
med en Snor om Foden udenfor Håegaarden i den Tid, Hået 
har været bragt ind, og har roligt fundet sig deri. Saasnart man 
nærmer sig Håegaarden, lader den strax sin stærke Stemme 
håre, hvorhos den sætter sig til Modværge, jo mere man nær- 
mer sig til den. Desuden holder den stedse Noget i Næbet, et 
Straa, Been eller et Stykke Træe, saalænge man opholder sig i 
Nærheden af den. Et gammelt Fattiglem, som daglig henter Håe 
i Håegaarden, kan den ikke lide, men angriber ham regelmæssigt, 
hvergang han kommer, med sit stærke Næb. Andre, som komme i 
Håegaarden, anfalder den dog ikke, medmindre man opirrer den. 
Paa de Steder, hvor den bygger colonieviis, og hvor man let 
kan komme til Reden, benytter man sig af Ungerne, der naturlig- 
viis tages kort forinden de ere flyvefærdige. 
113. Larus fuscus Linn. 
Dansk: Sildemaage, 
Færéisk: Likka; Ung: Skuri, Likkeskuri, 
ankommer i Marts Maaned og drager bort i September. Den er 
Meget almindelig, men forekommer ingenlunde i uhyre Masser, 
som Pastor Holm synes at antage om denne og de åvrige Maage- 
arter paa Svartbagen nær. 
Den lever fornemmelig af Sild og andre Smaafisk, men tager 
ogsaa Fiskelever , Spæk og andet Affald af Fiskeriet og Grinde- 
fangsten, ligesom og Æg. 
; De sidste Dage i Mai og fårste Dage af Juni lægger den 
me 3 Æg. Reden ligner ganske Larus argentatus's, men er 
noget mindre. Den bygger colonieviis paa de lavere Fjeldsletter, 
Men ogsaa paa mindre tilgjængelige Steder. 
Den er en nyttig Fugl, da den gjåder Marken der, hvor 
væ bygger, og oppiller de skadelige Insectlarver. 
57 
