71 
ficus, som idelig sees at jage efter Riden for at fraråve den, 
hvad den har fisket, og som ikke giver tabt, fårend Riden, der 
med klagende Angstskrig såger at undflye i forskjellige Retninger, 
har opkastet den nedslugte Fisk, hvilken Kjoven griber i Luften 
øg da ophårer den med Jagten. 
Midt i April begynder den at bygge sin Rede, hvortil den 
henter Materialet paa den flade Mark, hvor den i store. Flokke 
opriver Dynd og Leerjord, som den blander med Mos, og der- 
efter bringer i Næbet til Redepladsen. Den bygger colonieviis og 
lavt i Fuglebjergene. Hvert enkelt Par anlægger sin temmelig 
store Rede, der bliver sammenklinet af det ovennævnte Dynd og 
Leerjord, paa en fremspringende ubetydelig Knort i Klippen. 
Naar den er færdig med dette Grundlag, holder den i nogen 
Tid op med at bygge, for at.Grundlaget kan tårre og vinde'mere 
Fasthed, men ved den Tid Lomvien lægger Æg, sidst i Mai, 
lager den fat paa at bygge selve Reden. Paa samme Maade 
Som ovenanfårt seer man den da i Flokke at afrive Græs til Reden, 
Paa den flade Mark hvilket varer nogle faa Dage (saaledes blive 
ikke ubetydelige Stykker Mark blottede for Græs), og umiddel- 
bar derpaa lægger den sine 3 Æg, der ere bekjendte blandt 
Fuglemændene for deres skråbelige Skal, . ligesom Æggene af 
Scolopax gallinago blandt Fuglene paa Landet. Reden er saa 
fast, at en Fuglemand trygt kan ståtte sig ved den, naar han 
klattrer om i Bjergene. 
Saavel de Fugle, der sidde paa Reden, som de til- og fra- 
dyvende lade uophårlig deres skingrende Stemmer båre, der i 
Sandhed er bedåvende, naar Colonien er noget stor. Kun idet- 
hieste en Time ved Midnatstid forholde de sig rolige. — Ord- 
ruge: siger derfor om et meget talende Menneske, at det ikke 
me mere end Riden i Bjerget. 
Riden fanges ikke i Bjergene, fordi det ikke lånner Umagen. 
Es Ungerne siges paa de Steder, hvor de ere talrige. Der- 
Imod skydes ikke ubetydeligt af dem paa Ferskvandene, ved hvis 
Bredder man lægger sig i Skjul bag dertil opførte smaa Gjer- 
