— derindskudt en Kile af Smaaskjæl, bestaaende af mindst. 
— 2, ofte 3, undertiden 4 Rækker, hvor Kilen er bredest; 
den fortsætter sig fortil lige til eller næsten til Hageskjoldet. 
Efter Sublabialskjoldene fålger først en Række Skjæl, som 
ere en Deel større end Strubens dvrige meget fiue Skjæl; 
midt paa Struben blive disse dog en Deel stårre, saa atter 
finere, og tilsidst optræder der igjen et Par Tverbælter af 
stårre Skjæl mellem de bageste Halsfolder. Ryggens Skjæl 
te meget fine og ikke kjendeligt stårre end paa 
an Kroppens Sider; kun hos meget store Exemplarer kan man 
i erkjende en lille Forskjel i denne Henseende. Over Albuen, paa 
— Årmens Bagside, findes en lille "Gruppe af stårre polygone 
Skjæl; men undertiden blive enkelte af disse bredere, saa at de 
kunne faae Navn af Skinner, og dette Forhold afgiver derfor kun 
" el mindre godt Skjelnemærke mellem de io foreliggende Arter. 
 Haleskjællene ere meget smallere og som Fålge deraf 
talrigere hos Å. Riisei end hos 4, Ørstedii; i den femtende 
Skjælkrands f. Ex. fra Haleroden er deres Antal noget over 40; 
deres Sider og Kjole låbe parallelt med Halens Axe. 
Den ydre Bagtaa er endelig kun ganske, lidt længere 
end den indre. — Farven viser de sædvanlige Variationer 
fra det plettede til det stribede; de stårre Exemplarer og selv 
rl adskillige af de mindre ere askegraae med talrige lyse Draabe- 
— Pletter især paa Halen, Baglemmerne og Kroppens Sider; hos 
indre slutter der sig dertil sorte Schatteringer paa Kroppens Si- 
der; alle disse ere rimeligviis Hanner. Saa kommer der For- 
Mer med svage Spor til to lyse Længdestriber låbende langsmed 
Grændsen mellem Ryggen og Siderne; fremdeles unge Individer, 
Wer disse Striber endnu ere meget tydelige, men hvor Draabe- 
" Pletterne ligeledes ere meget idinefaldende (unge Hanner 2), og 
— Indelig Former, hvor Pletterne forsvinde aldeles elle 
r ialfald blive 
g meget Svage, men hvor der findes en skarp hvid Stribe paa mårk 
frund Paa hver Side fra Oiet til Haleroden, og nedenfor denne, 
Eem bor og Baglemmerne, undertiden en eller to finere og 
