323 
af 0,02mm Længde og efter Dujardin i et Antal af 52). Her- 
hen hårer imidlertid den af Prof. Bendz beskrevne Cyst. Talpæ 
ganske vist ikke, og da der ingen Grund er til at betvivle Rigtig- 
heden af Kichenmeisters Iagttagelse, bliver der intet Andet 
for end at antage, at Muldvarpen kan huse to forskjellige Slags 
Blæreorme , af hvilke den ene udvikler sig til T. crassiceps hos 
Ræven, den anden til T. tenuicollis hos Ilderen. 
2. Raadyrets Muskeltinte. 
Da Taenia Solium baade som Bændelorm og som Blæreorm 
findes snyltende hos Mennesket og især i den sidstnævnte Til- 
stand, skjåndt hos os heldigviis sjeldnere, ved sin Forekomst i 
Hjernen kan medfåre alvorlige Lidelser, saa faaer det Spårgsmaal 
en ikke ringe Interesse, fra hvilke Dyr Mennesket kan paadrage 
sig denne Bændelorm. Svinet er det Dyr, hos hvilket den sæd- 
vanlig lever som Tinte; men foruden hos Mennesket selv har 
man ogsaa længe vist, at den kan forekomme hos Aber; den 
anfåres desuden som funden hos Hunde, Bjørne, Rotter og 
Raadyr. 
For Raadyrets Vedkommende angives det forst af Dujar- 
din”); og Diesing%%) nævner den som funden i Raadyrets 
Laarmuskler. Efter Kichenmeister”%) er den med Sikker- 
hed funden i Musklerne hos Hunden og Raadyret; men Leu- 
ckart+%%) anseer det dog for alle disse Dyrs Vedkommende 
for tvivlsomt, om Artsidentiteten med Cysticercus cellulosae hos 
Svinet og Mennesket virkelig er paaviist. Da Raadyret spises 
og man altsaa muligen derfra kunde paadrage sig Bændelorme, 
mn mer RES RENEE 
”) Histoir naturelle des helminthes. 1845. S. 633. 
”) Systema Helminthum. 1850. Vol. I. S. 488 
””) Die in und an dem Kårper des Menschen vorkommenden Parasiten. 
””) Die menschlichen Parasiten. 1862. S. 325. 
314" 
