d. 
14de November: 
339 
langtfra Udseende af at være unaturligt forkortet. De islandske 
Exemplarer vare ikke saa godt præparerede, at Tota længden med 
Nytte k kunde maales; den sammenlagte Vinges Maal (2" 1/39), 
stemmede imidlertid her ret godt med Hr. F.'s s Angivelse; men det 
endelige Resultat synes altsaa dog at være, at Stårrelsen kan variere 
hos den færåiske Gjerdesmutte, ligesom man længe har vidst, at 
den gjår det hos den almindelige Art. Derimod er der utvivlsomt 
en ikke ringe Forskjel mellem begge Former, hvad Næb og Fådder 
Eee koger, er kjendeligt tykkere og Fådderne meget plumpere 
hos den færåiske Gjerdesmutte end hos den danske; og skal den 
færåiske huesere opstilles som en egen Art, vilde det tilsidst dog 
nok kun være véd Hjælp af denne Forskjel, at den muligviis 
vilde kunne erkjendes. Det maatte imidlertid erindres, at Troglo- 
dytes europæus er en Fugl, hvis Størrelse efter udmærket om- 
hyggelige Iagttageres Erfaringer vexler ikke lidt hos forskjellige 
d 
Individer; og det maatte først oplyses, om der "ikke fandtes 
Mifemformer, der udviskede den her omtalte Forskjel i Næb og 
odder; der var Intet i Hr. Fischers Meddelelse, som tydede paa, 
e sammenlignet sit fattige, i et eneste noget beska- 
diget Exemplar b e teriale med Andet end netop med 
danske Gjerdesmutter; man kunde med Billighed fordre en Sam- 
menligning med esmutter fra andre eu ske Lande navn- 
med Gjerdesm dr i 
lig fra Shetlandsåerne, Skotland og England, forend den formeent- 
lige Art kunde ansees for begrundet, og Meddeleren tvivlede for 
sit er paa, at den fortjente at betragtes som andet og 
e end håøist som en Localrace af den almindelige Art, idet den 
seer at Fuglen lagde stårre Æg end 7. europæus, dog 
vel kun kunde faae videre Betydning, SEER som den forbandt 
sig med constante Charakterer hos Fug selv. 
ist. Elberling me ser Resultaterne af sine 
danske Xalkfa dannelser i Henseende 
(=-m 
(27 
- 
nn 
&: 
Q 
(a=] 
Fw 
in 
ce 
"+ 
(=] 
al 
(2 
— 
es 
= 
z 
er 
(<= 
Be 
(=> 
ac! 
== 
= 
os 
S 
SS. 
Haraldskjær, Kjærbølling og Kjelkjær ved Veile. 
betragtes som afsluttede. Hvad deres Alder 
angaaer, saa hvile de paa diluviale Lag og ere ikke dækkede af 
noget ældre Lag end Muldjorden; Meddeleren har ikke fundet 
ing i uffen. De dyriske Levninger 
lede til det Resultat, at disse Dannelser paa en enkelt Undtagelse 
nær ere foregaaede i Kildebasiner: den i Vandet stedfindende Be- 
