schöyen: lyc/ena argus- jegon- gruppen. 53 



des af en Rad temmelig sorte runde, store Pletter, indad be- 

 graendsede af smukke rödgule, brede Halvmaaner, der igjen har 

 en fin sort Begrasndsning indad mod Vingefladen ; udad mod den 

 sorte Randlinie längs Roden af Fryndserne begraendses de sorte 

 Pletter af fine hvide Buelinier. Det Hele staar saerdeles smukt 

 mod Vingernes blaa Farve. Fryndserne ere ligesom hos Han- 

 nen i sin indre Halvdel sorte, i den ydre hvide. 



Da Undersiden hos Hunnen aldrig antager den hos Hannen 

 omhandlede blaahvide eller blaaliggraa Grundfarve, viser ogsaa 

 baade Antallet og Störreisen af Pletterne sig her meget konstan- 

 tere. Udseendet afviger forövrigt ikke fra de Hanners, der bar 

 ren brunhggraa Underside uden deri, at de rödgule Randbaand 

 her ere kraftigere udviklede og sammenhaengende paa begge Vin- 

 gepar (hos Hannen er det oftest paa Forvingerne oplöst i Plet- 

 ter), hvorhos tilHge de sorte Pletter, der begraendse disse Baand 

 indad og udad, ere stärkere udviklede og for den inderste Plet- 

 rads Vedkommende ved sin mere tilspidsede Pilform afgjort nasrme 

 sig mere til Udseendet hos argyrogno^non, end Tilf^eldet er hos 

 Hannen. — Fryndserne ere paa Undersiden saavel hos Hannen 

 som hos Hunnen helt hvide lige fra Roden af. 



Udentvivl er det en Hun af denne selvsamme Form, som 

 RössLER omtaler fra Nassau i hans tidligere citerede Fortegnelse 

 over Sommerfuglene dersteds:^ »Am 28 Mai 1864 wurde bei 

 Biebrich ein hierher (d. e. til argus) gehöriges ganz frisches ent- 

 wickeltes O gefunden, welclies die Veränderlichkeit der Art ganz 

 besonders zeigt, wenn es nicht vielleicht ein Hybridus mit Icarus 

 Rott. oder Adonis S. V. ist. Ks hat die vollste Grösse des 

 letzteren, ist oben tief schwarz, zur Hälfte blau wie var. Ceronits 

 mit den hellen orangegelben Augenflecken, die Franzén ganz 

 weiss, mit Ausnahme der schwarzen Wurzel licht braungrau mit 

 sehr stark metallisch grüner Begrenzung von 4 Augenflecken. 

 Auffallend ist der besonders dickwulstige hellgraue Halskragen.» 

 Prof. Hering har derhos meddelt mig, at han tror at have fun- 

 det Formen dubia for laengere Tid tilbage i Schweiz (Exempla- 

 rerne besidder han imidlertid ikke laengere), samt at Prof. Zeller 

 ogsaa har fundet den ved Glogau i Schlesien. Der er vel saa- 

 ledes al Rimelighed for, at vi her har at gjöre med en ganske 



* Jahrb. Nass. Ver. f. Naturk. 19 — 20 Heft., p. 115. 



