stolpe: förteckning öfver svenska myror. 131 



Carl Stål, som tillät mig undersöka samlingen af svenska 'my- 

 ror i Riksmusei entomologiska afdelning, och står jag för förny- 

 adt tillfälle dertill i förbindelse hos t.f. intendenten d:r Chr. 

 Aurivillius. 



Förutom här uppräknade bidrag har jag från flere andre 

 emottagit smärre bidrag och hembär jag alla, till hvilka jag för 

 denna sak står i förbindelse, min tacksägelse. 



Dä det Yore önskligt, om äfven icke entomologer ville intressera 

 sig för studiet af våra myror, bifogas följande 



Förklaring öfver några termer. 



Clypeus (hufvudskölden) bildar främre kanten af hufvudet, mellan främ- 

 sta käkparet och antennerna. 



Paiinlister, smala uppböjda, utåt fria lister, som börja vid bakre hör- 

 nen af clypeus och sträcka sig bakåt, antingen parallela, bakåt 

 divergerande eller S-formigt böjda. Antennernas rot är fäst under 

 dessa lister. 



Antennerna bestå af skaft (en längre eller kortare led) och 



Flagellum af 9 — 12 leder, af hvilka de sista, som vanligen äro större 

 och tjockare än de andra, kallas 



Klubba (t. ex, hos Solenopsis, Stenamma m. fl.) 



Pannfältet, ett fördjupadt, vanligen trekantigt fält bakom clypeus. 



Pannränna, en fördjupad längslinie, som går från pannfältet till hjässan. 



Pronotum, 



Mesonotum och 



Metanotum, de tre ryggsköldar, hvaraf öfre delen af thorax består. 



Petiolus, de till ett skaft ombildade l:sta eller l:sta och andra abdo- 

 minalsegmenten. År petiolus blott en led, så bär den vanligen ett 

 uppåtriktadt 



Fjäll (squama petioli), som lemnar vigtiga karakterer för underfam. 

 Formicidse. 



Ventralplatta, sista abdominalsegmentets bukskena hos hanarne. 



Sporrar sitta vid nedre ändan af skenbenen; för diagnostiken äro i 

 schemata blott mellersta och sista benparens sporrar använda. 



Cubitalcell, den stora (enkla eller delade) cellen i framvingarnas midt, 

 omedelbart gränsande till märket (den andra, hornartadt förtjoc- 

 kade cellen i vingens framkant). 



