Kristianiafj ordens Molluskfauna. 105 



fauna, jeg her kommer til at give et lidet bidrag til, men 

 da dette vel er et af de i malakologisk henseende mærke- 

 ligste punkter i fjorden, vil det forhaabentlig ikke være 

 uden interesse at faa saa mîiagtige oplysninger, som mueligt, 

 om forholdene der. Jeg fik undersøgt stedet temmelig nøie, 

 idet jeg efter et ophold paa vel 14 dage fra begyndeisen af 

 Juni, senere fik anledning til atter at undersøge bunden 

 der endnu vel 14 dage fra omkring begyndeisen af Juli 

 sammen med en engelsk reisende hr. T. A. Verkrützen, hvem 

 jeg derfor sender min lijærteligste tak. 



Førend jeg gaar over til, som jeg har tænkt, at give 

 en oversigt over faunans sammensætning i de forskjellige 

 dyb, vil jeg først i korte drag omtale fjordens form og 

 dybde samt hundens beskaffenhed paa de forskjellige loka- 

 liteter, jeg har undersøgt Allerede en mil syd for Drøbak 

 ved Filtvedt er Fjorden meget trang — mellem ' I2 og 1 

 fjerding bred — og beholder omtrent denne bredde ligetil 

 strax nedenfor byen; paa hele denne strækning gaar i be- 

 gyndelsen midt i fjorden senere nærmere østsiden en tem- 

 melig bred dybrende, som en halv mil syd for byen naar 

 en dybde af 100—120 favn (Solbergmedet og længer nord 

 Rødtangdybet); længer nordover bliver renden lidt efter lidt 

 grundere, men har dog endnu en dybde af 50 favn (Stor- 

 medet) næsten ret ud for byens sydende, nærmere østsiden. 

 Lidt i syd for Drøbak aftager dybden stærkt over hele bred- 

 den af fjorden, som ganske svagt smalner af mod Kaholmen; 

 nærmere vestsiden dukker med noget mellemrum et par 

 skjær op (Storskjær og Smaaskjærene) , medens dybrenden 

 endnu holder sig nær østsiden, men tilslut ganske smal og 

 grund, et steds kun 18 favn (Bærrenden). Ved Kaholmen 

 og Haaøen deler fjorden sig i 2 lige fra begyndeisen meget 

 smale arme; dybden tiltager atter, renden dukker op og 



Nyt Mag. f. Naturv. XIX, 1. 7 b 



