\ Christianiafjordens Fauna. 211 



de ventrale, kun lidet bøiede og forsynede med tætte Tværra- 

 der af korte Snianpigge. De venti-ale Fodbørster (Fig. 11 b) 

 ere overordentlig talrige og meget tynde, næsten haartine, ved 

 stærk ForstoiTelse (Fig. 14) dog forsynede med en tyde- 

 ligt udvidet Kndedel. der ender med en kun yderst svagt 

 boiet som oftest Standet Spids. Hvad der imidlertid ud- 

 mærker disse Børster ikke blot fra de ovrige Arter af 

 Slægten men fra alle vore ovrige Polynoiner, er den ganske 

 usædvanlige Længde af de une i Tværrader paa Endedelen 

 stillede Smaapigge. der rage langt frem udover Spidscn af 

 Børsten (se Fig. 15). næsten ganske skjulende denne. 



Rygskjællene. hvis Antal som ovenfor anført er Hi og 

 ikke som hos de fleste øvrige Polynoiner 15. udmærke sig 

 ved sin tynde, bløde og næsten gelatinøse Beskaffenhed. 

 hvorved de ligne mere samme hos Alentia gelatinosa (M. 

 Sårs). De ere, med Undtagelse af det første næsten kreds- 

 runde Par (Fig. 5), ovale eller bredt nyreformige (Fig. 6). 

 men formedelst deres bløde BeskaHenhed ofte noget ryn- 

 kede eller foldede og saaledes af mindre regelmæssigt Om- 

 rids (sml. Fig. 1). Deres Rand er fuldkonimen glat uden 

 Spor af Cilier. Derimod bemærkes allerede ved en maa- 

 delig Lupe tydeligt (se Fig. 5, 6, 7) i den bågeste Del af 

 deres Overflade enkelte spredte eller langt fra hinanden 

 siddende smaa koniske, fuldkonimen bløde Papiller, der 

 ved stærk Forstørrelse (Fig. 8) vise sig at beståa af en 

 tykkere Basaldel og en pludselig meget smalere cylindrisk 

 Endesnært. Rygskjællene beståa forøvrigt af en homogen 

 bruskagtig-gelatinøs Substans uden synlige Celler eller Re- 

 ticulation saadan som de vise hos Alentia gelatinosa. og 

 gjennemdrages alene af de mangfoldig delte fine (h'ene af 

 den Nerve, som ved deres Tilheftningssted træder ind i 

 deres Masse. Af haarde Dele opdager man selv ved stærke 



