290 S. A. Sexe. 



er ikke tænkeligt. Ingen kan tvivle paa Muligheden af de 

 to første Alternativer. Det kan heller ikke være Tvivl un- 

 derkastet, at man ved at dreie i Planet den ene, eller den 

 anden, eller begge disse Linier kan bringe dem til at gaa 

 over fra at være konvergerende til at være divergerende, 

 eller omvendt. Denne Overgang finder Sted under en kon- 

 tinuerlig Bevægelse. Men at Linierne gjennem en konti- 

 nuerlig Bevægelse, eller Dreining skulde kunne gaa over 

 fra Konvergents til Divergents, eller omvendt, uden at pas- 

 sere en Mellemstilling, hvori de hverken nærme sig hinan- 

 den, eller fjerne sig fra hinanden, er ligesaa umuligt som 

 at en Størrelse gjennem en kontinuerlig Forandring kan 

 slaa over fra det Positive til det Negative, eller omvendt, 

 uden at passere 0. Følgelig maa der være en Mellemstil- 

 ling, hvori Linierne hverken nærme sig hmanden, eller fjerne 

 sig fra hinanden, med andre Ord: staa overalt lige langt 

 fra hinakden. Et Spørgsmaal, om samtlige Dele af den 

 eller de sig dreiende Linier samtidig befinde sig i denne 

 Mellemstilling, vilde være en Opgivelse af den rette Linies 

 Begreb. 



§ 5. 



Læresætning. To rette Linier kunne overalt have 

 samme Afstand fra hinanden. 



Be vi is. AB (Fig. 5) være en ret Linie, DE en paa 

 AB lodret staaende ret Linie, som bevæger sig tilhøire i 

 Planet ACB og lodret paa AB, medens Punktet C følger 

 AB, indtil det falder paa O, og med det samme D paa 

 D' og- E paa E\ Punktet D beskriver da en Linie jDD' 

 og E Linien EE. Hver af disse Linier staar overalt lige 

 langt fra AB, hvorimod man ikke vil indrømme, at de ere 

 rette. Thi — tænker man — om end Punktet C følger 

 den rette Styrelinie AB, saa er det ikke derfor sagt, at et 



