78 Robert Collett. 



Æggenes Antal er omtrent lige ofte 3, som 4, sjelden blot 

 2. Af 25 Eeder bestod Kuldet i de 12 af 4, i de 10 af 3, 

 og i de 3 blot af 2 Æg. 



Under Bugningen mades Hunnen flittigt af Hannen, og 

 denne flyver til Redet under en egen Lyd, der altid angav, 

 at den havde denne Forretning. Undertiden flyver Hunnen 

 sin Mage i Møde, og fodres udenfor Redet. 



I Redets Nærhed er Hannen temmelig ængstelig, medens 

 Hunnen gi erne ruger saa fast, at den først forlader Æggene, 

 naar Træet bestiges ; undertiden kan den næsten naaes med 

 Haanden, før den flyver af. 



Begge Forældre bringe Ungerne Føde, der synes at be- 

 ståa udelukkende af Gran- (eller Furufrø). Fodringen fore- 

 gaar med temmelig lange Mellemrum ; undertiden hengaar 1 

 Time mellem hver Gang, at nogen af Forældrene ere ved 

 Redet. Den fede Føde fordøies sandsynligvis langsomt, da 

 Ungerne næsten altid have et stort ufordøiet Forraad, der 

 opbevares i den udvidede Oesophagus som i en Sæk. 



Selv hos dunklædte Unger har jeg ikke fundet andet end 

 Frø, (blandet med lidt Grus). 



Under hele Yngletiden kan der herske streng Kulde, lige 

 op til -r- 20° C, uden at dette synes at génère de rugende 

 Hunner, eller de ubeskyttede Unger i Rederne, naar Foræl- 

 drene ere ude for at bringe dem Føde. 



Første Høstdragt. Ungernes stribede Rededragt aflægges 

 ganske uregelmæssigt hos de forskjellige Individer i Løbet 

 af Høsten, og Spor af Striberne kunne hos enkelte bibeholdes 

 langt ud paa Vinteren, indtil ud i Februar. 



Den udfarvede Dragt hos Unghannerne er dels helt mørke- 

 rød, dels mer eller mindre gulrød. I Slutningen af Septem- 

 ber træffes saaledes ofte saadanne mørkerøde Hanner, hvis korte 

 Underkjævespids angiver, at de ere Ungfugle ; dog synes Ung- 

 hannerne i Regelen at være gulrøde, og hos de Individer, som 

 endnu ud over Vinteren bære Spor af Striberne, er Farven 

 næsten altid gulagtig. Disse Individer, der ikke synes at 

 være forplantningsdygtige ved Yngletidens Indtræden, ere 

 sjeldnere at træffe paa Ynglepladsene, og holde sandsynligvis 

 flokkevis ti] inde i Skovene. Maaske kunne disse Individer 

 opnaa Kjønsmodenhed senere paa Sommeren, og den abnorme 



