Mindre Medd. vedr. Norges Fuglef. 1881—92. 133 



samme Flok af og til omtrent paa samme Sted hele Aaret udover; 

 et enligt Ind. saaes her endnu 3die Jan. 1889, det sidste, som 

 med Sikkerhed er iagttaget under dennelndvandring i Norge. 



Ogsaa fra andre Puncter paa Jæderen bleve de omtalte. 

 Et Ind., en gl. Han, blev skudt ved Kvalben i Haa 17de Nov., 

 og indsendt til Univ. Mus. ; et andet Ind. blev fundet samme- 

 steds dødt under Telegraphtraaden i Begyndeisen af Dec, 

 men blev ikke opbevaret. 



Fra andre Puncter end Jæderen vides alene et enkelt 

 Ind. omtalt. Dette blev skudt ved Børsesjø nær Skien 29de 

 Nov., og senere indsendt til Univ. Mus.; dette var en Hun. 



Tilholdssteder. De viste sig hos os oprindeligt i Flokke, 

 de største paa omtr. 100 St.; men ofte havde flere mindre 

 Flokke paa 20 — 30 Individer Tilhold i Nærheden af hinanden, 

 ligesom jevnlig spredte Individer iagttoges (især hvor de bleve 

 trufne udenfor deres egentlige Hovedtilholdssteder). 



De yndede paa Lister og Jæderen fornemmelig Sandmar- 

 ker i Nærheden af Stranden; saadanne Localiteter findes paa 

 Jæderen især mellem Ogne og Nærbø, samt fra Nærland af 

 og nordover indtil henimod Tananger. Ligeledes ho]dt de til 

 paa stenede og lyngbevoxede Steder i Udmarkerne, ikke langt 

 fra Stranden, og i Kornland. 



De angaves i Begyndeisen at være mindre sky, men de lærte 

 snart Faren at kjende, og vare da ikke lette at komme nær. 



Antallet af de i Norge under denne Ind vandring skudte 

 Individer kan ikke engang tilnærmelsesvis med Sikkerhed 

 angives. En enkelt Hjemmelsmand (Lensmand Holmesland) 

 opgiver, at de indkom til Farsund i Juni Maaned fra alle 

 Kanter af Lister i Smaaknipper, der solgtes for en ringe 

 Pris; Antallet af de her torvførte Individer anslaar han til 

 mellem 2 og 300. 



Af de første i Landet skudte Individer (12te Mai) bleve, 

 som ovenfor nævnt, Han og Hun afgivne til Univ. Mus. Han- 

 nens Testes vare temmelig store ; Hunnens Æggestok ligeledes 

 tilsyneladende udviklet henimod Modningstiden, idet den største 

 Æggeblomme havde Størrelse omtrent som et Regulus-Æg. 



Der foreligger dog ikke en eneste Iagttagelse, der gjør 

 det troligt, at de have ruget hos os. De faa Høst-Individer, 

 som jeg havde Anledning til at undersøge, vare gamle og fuldt 

 udf arvede. 



