158 Eobert Collett. 



Nogen anden utvivlsom Hybridform mellem T. urogallus 

 og T. tetrix, end den ene, ovenfor anførte „typiske" Bakkelhane 

 (og Eakkelhøne) kj ender jeg ikke fra Norge. Dr. A. B. Meyer 

 (Dresden), som i sit ovenfor omtalte Værk „Unser Auer-, 

 Eackel- und Birkwild" benævner denne Form for „Backel- 

 hahn mit Birkhahn-Typus", har gjentagne Gange 1 ) hævdet som 

 sin Overbevisning: 



A. dels at der findes en Bastard, fremgaaet af en Par- 

 ring mellem Hannen af T. urogallus og (Hunnen af T. tetrix, 

 (altsaa en 2den Form af Bakkelfugle) ; 



B. dels at de ordinære Rakkelhaner og Rakkelhøner 

 ere frugtbare, og istand til at frembringe nye Mellemf ormer ; 

 disse antages da fremgaaede" gjennem forskjellige Combina- 

 tioner, saasom: 



1. ved Krydsning mellem Rakkelfuglens Han og Hun 

 indbyrdes ; 



2 og 3. gjennem Bakkelhanens eller Bakkelhønens Par- 

 ring med en normal T. tetrix; 



4. eller gjennem Rakkelhanens Parring med Hunnen af 

 T. urogallus. 



Flere af disse formentlige Hybrider har Dr. Meyer 

 beskrevet udførligt og tildels afbildet, væsentlig efter de i 

 Dresden, Innsbruck, og andre mellem-europæiske Musæer op- 

 be vårede Exemplar er. Nogen directe, fra de levende Indi- 

 vider hentet Iagttagelse, der kan støtte Formodningen om 

 deres Afstamning, eller om Hybridernes indbyrdes Produc- 

 tivitet, har Dr. Meyer dog ikke fremlagt. 



Indtil saadanne Iagttagelser foreligge, er imidlertid denne 

 Antagelse ubevislig. Jeg har ovenfor omtalt en af disse Dr. 

 Meyers Mellemformer (p. 142); jeg skal her berøre et andet 

 af ham beskrevet Expl., fordi dette stammer fra Norge. 



Dette Expl., der findes omtalt i hans sidste Af handling 

 „Über einige seltene Expl. von Kackel- und Birkwild in Mus. 

 Ferdinand, in Innsbruck", var en Hun, skudt i Hakedalen 

 (ovenfor Christiania) i 1889, og ifølge Dr. Meyers Antagelse, 

 fremgaaet af Rakkelhanens Parring med en normal Hun af 



*) Sidst i 1889 i en Af handling : „Über einige seltene Expl. von Rackel- 

 und Birkwild in Mus. Ferdin. in Innsbruck" (Zeitsch. Ferdin. Tirol, 

 in Folge, 33 H. p. 225, Innsbruck 1889). 



