Mindre Medd. vedr. Norges Fuglef. 1881—92. 367 



paaviselig Hensigt, end som Tidsfordriv 1 ); og kun undtagel- 

 sesvis gjøres Hullerne saa store, at de kunne benyttes som 

 Hvilested, eller som Tilfhigtssted i Uveir. Som Rugeplads har 

 jeg ikke hørt dem omtalte hos os. 



Medens enkelte Districter synes ganske at gaa fri for 

 deres Angreb, have andre vist sig særligt udsatte. Som saa- 

 danne kunne nævnes Kystdistricterne i Christiansand Stift, 

 samt enkelte Egne af Bergen Stift 2 ). Terrainet er her dels 

 Løvskov (især Birk) dels Furuskov ; men ogsaa paa temmelig 

 tyndt skovklædte Heier kan Skaden spores. Det synes næ- 

 sten, som om det er de enkelte Stolpers Beliggenhed, som 

 lokker Individerne. Ved en Gaard ovenfor Mandal viste saa- 

 ledes en Stolpe sig helt gjennemboret af et Hul, 100 — 120 mm - 

 vidt; dette Hul fyldtes med en Træprop, men det følgende 

 Aar var ogsaa denne angrebet, ligesom flere andre Huller 

 samtidigt vare paabegyndte i Nærheden. Stolpen blev om- 

 byttet med en ny; men Aaret efter befandtes ogsaa denne 

 at være angrebet. 



Stolpens egen Beskafïenhed synes at være af mindre 

 Yægt. Saavel friske og nymalede, som gamle angribes; og 

 har en saadan maattet fjernes, og er bleven ombyttet med 

 en ny og tjærebredt, har undertiden, som ovenfor nævnt, 

 Spetten paabegyndt sit Værk med denne, og næsten altid paa 

 ««amme Sted, som sidst. 



De i hver Trakt angrebne Stolper følge i Regelen efter 

 hinanden, og danne en Eække af indtil et Par Kilometers 



*) Det bliver vistnok i Almindelighed antaget, at disse Huller, (ligesom 

 andre), blive anbragte under Individernes Søgen efter Føde. Dette 

 kan r dog ikke være Tilfældet. Saa øvede Insect-Opsporere vilde 

 ikke lade sig skuffe til at gjennemhulle en tør, med Kobber- Vitriol 

 imprægneret, og udvendig tildels malet eller tjærebredt Stolpe, som 

 vel aldrig regulært huser Insecter eller deres Larver; og endnu 

 mindre skulde de, som paastaaet, kunne forledes dertil ved den Lyd, 

 som Stolperne (paa baard Grund) ofte frembringe, og som ansees for 

 at kunne „ligne Lyden af et summende Insect". Det vilde ogsaa 

 være uforklarligt, at saadanne Huller ofte fuldendes, indtil de danne 

 en glatvægget, helt gjennembrudt[Gang, der paa den modsatte Side 

 ender med en ligesaa stor Aabning, som ved Indgangen. 



2 ) Det er sandsynligt, at G. canus her deltager med G. viridis i denne 

 Virksomhed. 



