92 
erfarenhet grundad intressant framställning beträffande den 
för Finlands jerntillverkning så ytterst vigtiga frågan om sjö- 
malmernas återväxt. 
Ur de få här ofvan meddelade iakttagelserna kan na- 
turligtvis ej hemtas några upplysningar i omförmäldt hän- 
seende; men de synas mig dock möjligen kunna föranleda 
till uppställande af den frågan, huruvida uppkomsten af de 
olika sjömalmsformerna, hvilka betecknas med benämnin- 
garna krutmalm, perlmalm, hagelmalm, ärtmalm, bönmalm, 
penningmälm, borrmalm, skraggmalm, 0. 8. V., måhända äf- 
ven är beroende i någon mon af ett större eller mindre 
djup eller af bottnens beskaffenhet i de sjöar och vattendrag 
der de afsättas. Jag har nämligen trott mig finna, att de 
smärre malmsorterna företrädesvis träffas på större djup, 
de gröfre deremot på grundare vatten, åtminstone då de 
olika slagen förefinnas inom samma malmfält eller på nära 
hvarandra belägna områden inom samma sjö. Eller skall 
detta förhållande, om det befinnes ega rum i allmänhet, 
kanske helt enkelt kunna förklaras dermed, att af skilda 
malmsorter, som bildas på samma bank eller på flere nära 
hvarandra liggande, de finare naturligtvis lättare lyftas af 
vågsvall och strömdrag samt svämmas ner på djupen? 
Af Stapffs noggrana undersökningar framgår, att de 
sferiska formerna för det mesta äro koncentriska konkretio- 
ner, uppkomna genom vexelvis upprepade och afbrutna in- 
krustationer kring en fin partikel af söndergrusad sjömalm 
eller något annat fast ämne, och han angifver derpå tillgån- 
gen vid de oregelbundnare formernas uppkomst sålunda, att 
flere klotformiga exemplar sammanväxa och derefter fort- 
farande omhöljas af inkrustationer 0. 8. V. Sedan han äf- 
ven sökt ådagalägga, att de olika beskaffade koncentriska 
inkrustationernas bildning vore medelbart beroende af års- 
