5 
skiljaktigheter utan endast gör anspråk på att vara en Geog- 
nostisk öfversigts karta och då hela kartaområdet, med un- 
dantag af nordöstra delen af Kuusamo socken, upptages af 
till största delen med dammjord betäckta höjder, stora mos- 
sor och sandmoar, skulle specialkartor i större skala, om 
ock å dessa utsattes alla jordskiljaktigheter, blifva någor- 
lunda enformiga. 
Den tid torde vara ännu temmeligen aflägsen då alla 
dessa trakter äro geometrice affattade och noggrant under- 
sökta. 
Såsom de här befintliga vattendragens lopp äfven an- Trakiens all- 
tyda, sänker sig hela detta landtområde i stort betraktat ”änne skap- 
från NO: mot SW på vestra sidan af maanselkä der vattnet Bg 
genom Kemi och Torneå elfvar med åtskilliga forsar ned- 
strömmar till Bottniska viken; samt från NW mot SO på 
östra sidan af sagde landthöjd hvarest vattenmassan åter 
söker sitt utlopp till Hvitahafvet. 
Bergmassornas form utgöres vanligast af enstaka kullar Bergens form. 
hvilka isynnerhet i Öfvertorneå, der trakten är mera kuperad, 
oftast äro betäckta med dammjord samt branta på GV N 
och NW sidor, såsom Pl. I utvisar. 
De mest högländta trakter inom kartaområdet äro Rita- Högländta 
korkia, norra sidan af Kuusamo och sydvestra delen af Kuo- "ker 
lajärvi socknar samt Mustivaara på östra sidan af Öfvertor- 
neå socken. Från nämnda höjder erbjudes en mycket vid- 
Sträckt utsigt, ehuru både Ritakorkia och Mustivaara icke 
Särdeles höja sig öfver slättlandet deromkring. 
De förnämsta höjder inom kartaområdet äro: Höjder. 
Kieskistunturi inom Kuolajärvi socken omkring 1,800 fot öfver hafvet. 
Sieppitunturi ,” ” ” ” 1,700 ” ” 
Sallatunturi ” ” ” ” 2,000 ” ” 
Nuorunen Kuusamo ; » > 1746 
” 
