fl 
åt grått. Oligoklasen, vanligen mycket sparsam, är af hvit 
färg; glimmern i allmänhet svart eller mörkbrun. 
Den röda gneissen förekommer i kartans nordöstra del, 
dess färg är dels ljus- dels köttröd, härrörande från ortho- 
klasens. Oligoklas träffas blott sparsamt; glimmern är svart, 
uppträdande i ringa mängd. . 
Jemte dessa tvenne gneisvarieteter förekommer dess- 
utom hornblende- och protogyngneis, bådadera såsom under- 
ordnade lager; den sistnämnda, vid östra ändan af Paana- 
Järvi i Kuusamo socken, med utmärkt vackra himmelsblåa 
cordieritkristaller. 
Gneissens strykning är i allmänhet NW till SO och 
SW till NO samt stupningen antingen nordlig eller sydlig 
äfvensom vertikal. 
Kartan upptager fyra områden af lerskiffer, hvilken i 
dagytan uppträder i form af låga och särdeles släta hällar 
med mjukt afrundade sidor, undantagandes de ställen der 
vattnet genombrutit skifferlagren, såsom till exempel vid Kemi 
elf. Alla dessa lager gå i ONO. 
Bergartens färg är antingen grå, blågrå eller brun; den 
bruna varieteten träffas i Kuusamo socken. Hårdheten till- 
tager ju mera bergarten närmar sig till glimmerskiffer. 
Lerskifferns parallelstruktur eller skiffring stryker långs 
kartans hela område från O till ONO. Stupningen som 
oregelbundet är än nordlig än sydlig, ganska ofta stående, 
bildar mycket sällan mindre än 809 vinkel mot horizontal- 
planet, 
Glimmerskiffer uppträder i grannskapet af lerskiffer, 
Bneis, talkskiffer och qvartsit och öfvergår i dessa bergarter. 
Lagerstrykningen går från NO till O och 080. Formen och 
Strukturen äro i det närmaste lika med lerskifferns. 
Den öfvervägande beståndsdelen är en hvit glimmerart, 
Röd gneis. 
Hornblende- 
och protogyn-= 
gneis. 
Lerskiffer. 
Glimmerskif- 
fer. 
