Talkskiffer. 
Kloritskiffer. 
Alunskiffer. 
Gronit. 
12 
hvarigenom bergarten erhåller en: finskiffrig struktur och i 
tvärbrottet visar den ljusgrå qgvarts jemte otydliga korn af 
grå eller rödaktig fältspat, hvilka, om de tilltaga i någon 
betydlig mängd, kunna åstadkomma öfvergångar till finskiff- 
rig grå gneis. Saknas fältspaten helt och hållet, öfvergår 
glimmerskiffern till qvartsitskiffer och lerskiffer. En sådan 
öfvergång träffas i Kuusamo och Kemi socknar. Strykningen 
är O till NO, stupningen lika med  lerskifferns. 
På hvardera sidan om Paanajärvi uppträda tvenne be- 
tydliga parallelt löpande lager af talkskiffer, hvilka gå i 
WNW:lig riktning och begränsas af glimmerskiffer, gneis och 
qvartsit. 
Talkskiffern är en tunnskiffrig perlemorglänsande, mjuk, 
för känseln fet bergart bestående af gulhvit talk med inne- 
liggande små korn af gqvarts. Strykningen varierar emellan 
NO till OSO0, stupningen är lodrät och några få grader 
sydlig. 
Talkskiffern brytes af allmogen i Kuusamo socken till 
ställstenar m. m. 
Kloritskiffer uppträder i Kuolajärvi, Kuusamo och Öf- 
vertorneå socknar såsom underordnade lager; den är fjälligt 
skiffrig och består af en mild lök- eller berggrön kloritmassa, 
någongång blandad med litet qvarts. Strykningen NO till 
ONO, stupningen lodrät. 
Alunskiffer observerades på tvenne ställen i Kuusamo 
socken; den synes bestå af en af kolhaltiga och bituminösa 
ämnen innerligt genomdränkt lerskiffer, af svart färg. Stryk- 
ningen är i det närmaste från N till 5, stupningen lodrät. 
Bland såväl metamorfiska som eruptiva bergarter upp- 
tager graniten ungefärligen hälften af kartans areal. Inom 
detta vidlyftiga område uppträder denna bergart i alla möj- 
liga variationer. Strukturen är antingen grof-, medel- eller 
