| 
I 
Å 
4 
| 
I. Aecidierna spridda eller gruppvisa. Hyllena kägel- 
formiga, cylindriska eller säcklika, ofta n. sammantryckta, 
slutligen upptill oregelbundet sönderbristande, på barren 
2—92,s mm. höga. på grenarne och stammarne ända till 3 
mm. höga och 6 mm. breda, hvita, blekröda eller gulhvita. 
Sporerna runda, äggrunda eller aflånga, merendels polygo- 
nala, 17—28 mmm. i diam., ända till 40 mmm. långa. 
II.  Sporlagren små; vanl. oregelbundna, spridda och 
betäckande hela bladytan, ofta äfven bildande oregelbundna 
eller ringformiga grupper, orangegula. Sporerna van]. n. 
polygonala, vårtfulla, 20—40 mmm. långa, 14—26 mmm. 
tjocka. 
III. Sporlagren som hos uredoform. Sporerna cylin- 
driska eller cylindriskt klubbformiga, merendels encelliga, 
17—35 mmm. tjocka. 
I på Pinus sylvestris, h. o. d. öfver hela landet. 
6—8; på 'P. strobus, m. r. (Karis, Helsingfors). 
II o. III på Senecio vulgaris och 5. silvaticus t. a. i 
Södra Finl. 
Spermogonier förefinnas mellan aecidierna såsom runda, föga 
upphöjda, n. glatta, mörka, 3—7 mm. breda fläckar. Af I skiljer 
man emellan tvänne former: corticola, vegeterande i bark-, bast- och 
vedväfnader, och acicola (= Peridermium oblongisporium FUCK.), ve- 
geterande i barrens parenchym, — »,Myceliet af formen corticola ut- 
öfvar på näringsplantans trefnad och tillväxt en högst skadlig in- 
verkan. Äldre än 25—30-åriga stamdelar angripas icke, men då 
likväl 100-åriga tallar eller ännu äldre visa sig angripna af denna 
svamp, så är sjukdomen förlagd i grenarna eller i den öfre stam- 
delen, der barken ännu icke är så hårdt förtorkad. Från denna 
svamp härröra de sjukdomar, som man: kallat tallkräfta eller kådtopp 
(Kienzopf) och ligger myceliets skadliga inverkan deri, att det under 
sin utveckling i stamdelen förstör kambiallagret. I yngre stammar 
eller i grenar utvecklar sig myceliet snart omkring hela omkretsen, 
