Mindre Medd. vedr. Norges Fuglef. 1873-76. 131 



stateres ; maaske har det blot været L. curvirostra, der af 

 Sommerfelt er angivet som observeret i disse Egne i 1859. 



Linola linaria, (Lin.) 1766. 



En bestemt og constant Forskjel mellem en stornæbbet Form 

 (Fringilla linaria alnorum, Sundev.) og en smaanæbbet gives ikke, 

 om det end ikke kan negtes, at denne Art i Regelen optræder 

 under 2 Former, der i sine Ydergrændser kunne være temmelig 

 forskjellige. Denne Forskjel beror i dette Tilfælde ikke blot paa 

 det længere og grovere Næb, men er ledsaget af en tilsvarende 

 stærkere og større Legemsbygning i det hele. Men skjønt det 

 vistnok ofte indtræffer, at den stor- og smaanæbbede Form ved 

 sin Ankomst paa Lavlandene om Høsten holde sig i særskilte 

 Flokke, ville de dog ligesaa ofte åndes blandede om hinanden, og 

 der gives desuden Individer, der i et og alt danne et Mellemled 

 mellem begge. Maaske tør det antnges, at en bestemt Localitet 

 om Sommeren og bestemte Næringsforholde ere gunstige for Ud- 

 viklingen af grovere byggede Individer, der selvfølgelig i den første 

 Tid slutte sig sammen; men denne Tendents til Variation er iøvrigt 

 tilstede ogsaa ved andre Legemsdele inden hverenkelt Form, saa- 

 ledes af Føddernes og Kløernes Størrelse, der altid ere kjendeligt 

 forskjelligt udviklede, om et Antal Individer undersøges, der iøvrigt 

 ere hinanden lige. Ingen af de af mig undersøgte Individer fra 

 Finmarken have endnu tilhørt de stornæbbede Individer, men samt- 

 lige været spinkelbyggede og med svagereNæb; maaske har dette 

 været tiifældigt. 



Undertiden ere Næbbene om Sommeren slidte i Randen og 

 Spidsen, uden at jeg dog endnu har seet et Expl., hvis Næb af 

 denne Grund er bleven kjendeligt mindre. Denne Opslidning har, 

 som af Prof. Newton bemærket, sandsynligvis sin Grund deri, at 

 Individerne om Vinteren i længere Tid ere henviste til at nære 

 sig af Frøene af Jlnus incana og glutinosa, der maa fremhentes 

 af de stærke Smaakongler. Det orer veiende Antal Individer have 

 dog fuldkommeu helrandede Næb ved Vinterens Slutning, og naar 

 Individerne i Høstmaanederne atter vise sig paa Lavlandene, have 

 altid alle Næb hele Rande paa Grund af den blødere Næring om 

 Sommeren. Denne Næring er iøvrigt af blandet Beskaffenhed. 

 Medens Hovednæringen om Sommeren synes at være vegetabilsk, 

 og at beståa i Frø af forskjellige Ukrudsplanter og af Birkerak- 



