Mindre Medd. vedr. Norges Fuglef. 1873-76. 157 



saaledes blot i de fleste Egne om Christianiafj orden samt langs 

 Kystranden op til Stavanger, ligesom paa Lavlandene omkring 

 Trondhj em sfj orden ; dog findes den sporadisk ogsaa inden disse 

 Gebeter. Den klækker saaledes paa flere Steder i den umiddelbare 

 Omegn af Christiania, nemlig i det subalpinske Gebet i Nordmar- 

 ken og paa Krogskoven; enkelte Aar (saasom Høsten 1875) var 

 deres Antal her ikke ganske ringe, skjønt intet Punkt hæver sig 

 over 2200' o. H., og Betula nana her kun forekommer sporadisk, 

 ligesom Vegetationen idethele næsten fuldkommen savner ethvert 

 alpinsk Præg. Hos et i disse Dele skudt Ind. (19de Oet. 1875) 

 var Ventrikelen alene fyldt med Stilke af Myrtillus nigra. 



I enkelte Vintre trænge endog Individer enkelt- eller flokkevis 

 lige ned til Bredderne af Christianiafj orden. Ved de fleste af By- 

 erne, saavel her, som langs de sydlige Kyster, ere trufne saadanne 

 Ind., og de indfandt sig endog i Flokke ved Tønsberg Vinteren 

 1874—75. 



Paa de fleste af Øerne og Holmerne langs Kysten fra Stat af 

 og nordover ruger denne Art lige i Havkanten. Tidligere har jeg 

 truffet den bosat paa smaa Holmer udenfor Trondhj em sfj or den; 

 26de Juli 1875 fandt jeg et helt Kuld paa en for enhver Trævege- 

 tation blottet ved Eisvær i Namdalen, hvor de søgte Føde mel- 

 lem de frodige Empetrum og Rubus chamæmorus. Hos et Par 

 Dununger, omtr. 8 Dage gamle, som jeg tog ved Laxelv i Vest- 

 Finmarken 7de Juli 1876, indeholdt Ventriklerne enkelte umodne Bær 

 af Empetrum, men hovedsagelig Insecter, især Larver af Byrne- 

 noptera*). 



•) I et af Forstrn. Barth udgivet Skrift, hvori denne Slægt monographisk 

 er behandlet, angives denne Arts Fødemidler til de forskjellige Aarstider 

 paa følgende Maade: 



Om Sommeren er Hovednæringen Blade af Salix lapponum, glauca og 

 lanaia («Graavidier»), desuden Stilke af Polygonum viviparum, Blade og 

 umodne Frugter af Myrtillus nigra, Frøhuse og Blade af Ranunculus acris, 

 modne og umodne Bær af Empetrum og Rubus chamæmorus, Blade af 

 Arctostaphylos alpina, Vaccinium vitis idæa og diverse grønbladede Saliceer 

 (S. hastata, herbacea, etc.), Frøhus af Rhinanthus- og Mclampyrum-SiTtenie^ 

 Toppe af Carex canescens, Grene af Equisetum sylvaticum; enkelte have 

 tillige Kakler af Betula nana i Ventrikelen, ligesom denn i har indeholdt 

 Stykker af Sop-arter (Fungi). 



Om Høsten bestaar Hovednæringen, indtil Sneen kommer, af Bær 

 af Vaccinium vitis idæa og Myrtillus nigra, samt Stilkene af disse Plan- 

 ter. Især tåges store Masser af den sidstnævnte, hvilken saaledes svarer 

 til Empetrum hos Lag. mutus. 



