228 Th. Hiortdahl. 



De to første analyser ere ældre analyser af Irgens og mig, der 

 hidsættes til sammenligning; de 3 andre ere udførte på universi- 

 tetets laboratorium af mine elever, nemlig no 3 og 5 af hr. S. Buch 

 og no. 4 af hr. Fr Lindemann; de i disse analyser — udførte med 

 gode og friske håndstykker — angivne tal ere som oftest middel af 

 flere bestemmelser: 





1. 



2. 



3. 



4. 



5. 



Si 2 



42,91 



46,01 



48,11 



46,62 



50,25 



Al* 3 



31,98 



2257 



16,98 



15,15 



16,66 



Fe 



0,19») 



2,79 



7.82 



12.85 



10,82 



MnO 



-_ 



_J 



1,88 



0,59 



— 



Ca 



20.94 



17,77 



17,75 



11,81 



11,66 



MgO 



0,81 



7,42 



5,67 



9,84 



7,90 



K, 



0,18 



— 



— 



0,50 



sped 



Na 2 



2,31 



1,71 



1,82 



2,60 



3,39 





99,32 



99,23») 



100,03 



99,96 



101,12 



Egenvægt 3,19 



3,01 



3,04 



2.98 



•2,95 



Saussuntgabbroen er, naar den optræder nogenlunde grovkor 

 net 3 ) (no. 2, 3, 4) en ganske charakteristisk bergart — en blan- 

 ding af et hvidt (undertiden svagt blåligt) og et lyst grønt mineral 

 — om hvis udseende de 4 af Möhl 4 ) meddelte afbildninger give 

 et godt begreb. Saussuriten, den hvide bestanddel, adskiller sig 

 bestemt fra labrador, der er hovedbestanddel i vore almindeligst 

 forekommende gabbro-bergarter, såvel ved egenvægten, der er 

 høiere, nemlig indtil 3,2 eller 3,3 (men hos labrador neppe over 

 2,75) som også ved den chemiske sammensætning. Den indeholder 

 nemlig kun 43—44 pct. kiselsyre, medens labrador har i regelen 

 over 50, indtil 56 pct. kiselsyre; med hensyn til kiselsyremæng- 

 den nærmer den sig vistnok mere anorthiten, men den er over- 

 hovedet efter sin sammensætning* ingen ieldspath. 



Sammenligner man nu de ovenfor meddelte analyser af saus- 

 suritgabbro med en række analyser af vore almindelige gabbroer 5 ), 

 der indeholde labrador (med diallag eller hypersthen), viseder sig li- 

 geledes en bestemt lorskjellighed ved den lavere kiselsyreprocent 

 og høiere egenrøegt, hvilket sidste ogsaa vil fremgå af følgende 

 sammenstilling af endel på mineralkabinettet udførte egenvægts- 

 bestemmelser, velvilligen overladte til afbenyttelse. 



Antøl lokaiite- E.-renvægt. 



ter, hvorfra de '*. , . -, 



undersøgte Middel, 

 prøver. . 



14 Saussuritgabbroer 6 ^ 



11 Gabbroer m. labrador og diallag eller 



hypersthen 2,95 



8 Labradorstene 2,74 



-JFe.O, 



2 ) Glødningstab 0,96. 



3 ) Finkornet er den ikke at skille fra nogen ^ronsteu. 



4 ) N. mag. f. Naturv. XXIII.pl. IV. fig. 3-6. 



s ) B\ cx. Kjerulf« i Univ. progr, 1862.11.., hvor 8 bergarter ere analyserede; 

 kiselsyren udgjør i middel 53,1 pct.; laveste er 50, hoieste er 55.7. 



