Om Trondhjems stifts geologi. 7 



sondre fod ved Eidet, derpå ned mod Åslifjeld og Harsjö- 

 fjeld. Grændsen i Harsjöfjeld er {■ mil vest for Harsjögrube. 



o 



I Åslifjeld endnu hele Gulaskiferens typus, mörk lerskifer, 

 alunskifer, mörk kvarts og overliggende glimmersandsten. 

 I Harsjöfjeld ingen god lagning, sammenstuvninger; men 

 fra grændsepunktet af kun de grönne lersandstene, skifere 

 o. s. v. (Hauan). 



Fra Harsjöfjeld løber grændsen næsten ret syd til Dals- 

 bygden omkring Vandgröftens gruber, derfra i retning v. 

 s. v. til Nytröen på Kviknelinien, derfra om Rödalshöi- 

 den, Markbulid, Skardhö, Storhö, gårdene Foldalen, derfra 

 over Halbakken til nord for Fokstuehö og Hardbakhö på 

 Dovre, samt under Dombåsgårdene, lidt nord for hvilke 

 Dovregraniten bryder igjennem. 



På den nordre side afDovres granit kjendes de samme 

 skiferes grændse således: fra Vardesjöhös sondre skrå- 

 ning og Afsjö syd under Hjærkin til Rottesjöhö og 

 Flomsæter, derfra v. og n. under Höigien til et punkt 

 vest for Nævadal (på chausseen), nu svingende om Ørkla- 

 granitens östside, strygende over Orkla på chausseen nær 

 det bekjendte udsigtspunkt Mærkespynten. Derpå til Vangs- 

 graven v. for Birkaker, og nu giennem Soknedalen til Stö- 

 ren, vort udgangspunkt. 



Her er Gulaskifernes eller den øvre afdelings grændse 

 fulgt rundt omkring. Hvad der ligger indenfor denne således 

 beskrevne linie, tilhörer dette felt med dets underafdelinger. 

 På mangfoldige steder indenfor feltet gjenkjendes den 

 samme karakter som ved Stören. Noglesteds optræder 

 stærkt forvandlede lagrækker, navnlig i kværnstendraget og 

 glimmerskiferzonen. 



Udenfor disse grændser kommer såvel i vest, i umis- 

 kjendelig typus, som i öst, ikke fuldt så karakteristisk, den 



