26 Th. Kjerulf. 



ikke tilbyder hensigtsmæssige sider, og da sammenhængen 

 just her også ganske tabes ved de svære] gjennembrydende 

 masser af gabbro i Vasfjeld. 



På veien fra Trondhjem til Hölandet over Budviken 

 sees Kværnfjeldet ved Budviken 916' o. h. med temmelig 

 flade lag, kloritskifer med mörke glimmerskjæl og magnetjern, 

 derhos tynde kvartslag indimellem, Længer syd optræder 

 også blåkvarts med magnetjernkorn i denne kloritskifer. 

 Alt dette er den ældre afdeling, med synlig mægtighed her 

 altså mindst omkring 1000'. 



Stiger man op til Hölandet fra Börseskogn, da sees grå ler- 

 skifer og (Röros) hornblende glimmerskifer i Börsvotta 1413' 

 over Sims vand 290' medsydostligt fald antaget 45°. Den her- 

 ved afskårne mægtighed 770' kan antages at være ^ af 

 hele skiferfjeldet på disse kanter, eller den lavere afdeling 



omkring 2300'. 



Derover fölger lersten med klorit samt grön skifer ved 



Börseskogn, 1000', og derover kalksten og grå lerskifer, 



brekcieskifer, grön sandsten — således som profilet viser — 



Hofsetkammen (1195') atter 1000'. 



Det er denne allerede i udkanten måske over 2000' 

 mægtige folge, som, fortsat længer syd og her sammenpresset 

 og knækket, viser sig ved Hovind station sydover indtil 

 Stören og Birkaker, hvor Gulaskiferne lægger sig over. 



I Guldalen, mellem Hovind og Lundemo kommer altså 

 de ældste lagrækker tilsyne af denne Trondhjemfeltets mid- 

 lere afdeling. De vakre sandstene ved Hovind og Krokstad, 

 ledsaget af en i dagen brunt forvitrende lerskifer,Jstrygcr op 

 langs dalens östre side til stenbruddet ved Sama, öst for 

 Lundemo. Denne sandsten er også ledsaget af grovt kon- 

 lomerat, hvori afrundede stykker af ældre Tromlhjcmsskt- 

 fers kvarts og kalksten kan gjenkjendes 



