Om Throndhjems stifts geologi. 33 



lag, men også mellem bölgerne i steilt stående stillinger, i 

 knæk o. s. v., og dcrhos vistnok hyppigt med vildledende 

 skifrighed forskjellig fra lagning. I Kjølihougene 



oventil grovt konglomerat, grøn og grå skifer 



samt kalkholdig lersandsten, (O. Schiötz); 



nedentil ved Skalsjö Tydals glimmerlersten. 



Skiferne, bemærker O. Schiötz, besidder ofte dobbelt skif- 

 righed ; böininger, talrige iagtoges af samme. Kjölihougene, 

 som når op til 4070', viser denne lagfölge synlig i mindst 

 1600', idet skarenes bund ligger 2480'. 



Kjærringfjeldene viser fölgen synlig blottet mindst 1500', 

 fra dens top 3436' til Halsjö 1946'. Fölgen tör sættes i 

 svævende lagstillinger til en mægtighed af mindst 

 omkring 2000' 



En antiklinal linie kan fölges fra Store Kjærringa (nær 

 jernbanelinjen) i Retningen n.n.o., vest under Kjærringfjel- 

 dene vest for Halsjö, gjennem de stærke foldninger i Kol- 

 kjömlalen og videre öst under Kjölihougene. Kjölihougene 

 viser nemlig fald vest, Kjærringfjeldene fald öst. 



Under denne lagfölge kommer i grændsepunktet Tevel- 

 porlen (jernbanelinien), ved Hestrygbækken (på svensk side 

 öst for roset no. 162) o. s. v. en lidet mæglig glimmerskifer. 

 Og nederst ligger i rigsgrændsen, Tevelporten, kvartsskifer 

 tilhörende Kjolens kvartsfjeld, som reisende sig med Store 

 Gluggen felger Kjolens linie over Skarsfjeldene og Vigelen. 



Læseren henvises til de 4 suit i förste del af denne af- 

 handling. Disse er dog ikke, således som de nu folgende, 

 reducerede til bestemt mål, men kun optegnede i grove træk. 

 Til den afvigende skifrighed kunde dengang endnu ikke til- 

 börligt hensyn tåges. 



X. Mag. f. Xftturvsk. XXI. 



