Om Trondhjems stifts geologi. 51 



Veistenene langs chausseerne på slige steder er for tunge 

 til at bringes ind i samlingerne Men også almindelige 

 handstykker viser forholdet, navnlig efter slibning på den 

 skarpere kant, som svarer til nysnævnte anden retning. 



I Guldalen har jernbanelinjen åbnet store partier af 

 fjeldet. Skivningens uafhængighed af lagningen er her höist 

 påfaldende fleresteds allerede for et hurtigt blik. Navnlig 

 kan henvises; til sprængninger omkring tunnellerne ligeover- 

 for Kjelden, i lange aktande Man vil her ligesom på alle 

 andre lignende steder, i lerskiferen,i glimmerskiferen, i ler- 

 stenen, i sparagmilen i Gudbrandsdalen, ja i selve gneisen 

 i den yderste del af Romsdalen, lære, at man for at angive 

 lag må opsöge og folge différente lag og ikke monoton 

 masse — og tillige efter maske en dags vandring forbi 

 friske snit i fuldt dagslys, medtage en afgjort mistillid til 

 mangen angivelse af strög og fald ikke alene fra mörket 

 i grubernes dyb — men også fra skivning i monotone 

 felt på lidet blottede fjeldmarker. 



Med den indseede forskjel mellem skivning og lagning 

 vil alle vertikalzoner fra ældre iagltagelser falde. Meraker- 

 snævringens parti og Guldalens parti var sådanne vertikal- 

 zoner, af lilsyneladende enorm mægtighed. Ved nærmere 

 undersögelse oplöser de sig til en böigende lagrække, og 

 således vil det ske med alle vertikalzoner af uhyre dimensioner. 



Mægtigheden i den nordligste del af feltet. 

 Etagen 1. 

 Længst nord i Trondhjems stift optræder atter det 

 under Trondhjemsfeltets 3 afdelinger liggende store kvarts- 

 fjeld, som, efter hvad der nu vides om Trondhjemsfeltet, 

 uden Ivivl ekvivalerer med det centrale Norges etage 1, til 

 hvis petrografiske karakter det også svarer. 



4* 



