246 C. de Seue. 





Porsangerfjorden er den af disse tre, hvor forhol- 

 dene med hensyn til ternperaturformindskelsen med 

 dybet nærmer sig mest til de tilsvarende forhold i det åbne 

 hav til samme årstid. Herved ledes man ganske naturlig 

 på spor efter årsagerne til de forskjellige forhold. Pors- 

 angerfjorden ligger aldeles åben ud mod havet, og lige ind 

 til Kistrand, hvor de her omhandlede observationer blev 

 gjort, er den meget bred, og ingen større øer betager den 

 dens karakter af en fuldkommen åben fjord. For at komme 

 ind til de steder af Altenfjorden, hvor de benyttede obser- 

 vationer er taget, må man passere trange og bugtede løb 

 af flere miles længde. Den del af Ranenfjord, hvorfra mine 

 observationer er (observationen i Djupkista, som må ansees 

 for næsten afspærret fra havet, er her ikke medtaget.) 

 ligger vistnok ikke åben mod havet, men står i forbindelse 

 med dette gjennem temmelig brede og ikke meget lange 

 løb. Disse tre fjorde må følgelig med hensyn til den fri 

 forbindelse med havet ordnes i samme rækkefølge som de 

 ovenfor er ordnet med hensyn til den med dybet sted- 

 fundne temperaturformindskelse, nemlig: Porsangerfjord 

 Ranenfjord, Altenfjord. Kaster man et blik på temperatur- 

 kurverne for Svartisvandet, så viser dens løb sig påfaldende 

 overensstemmende med kurven for Altenfjord, og heri kan 

 vistnok en meget vigtig støtte søges for antagelsen af den oven- 

 for antydede årsag til forskjelligheden af temperaturfor- 

 mindskelsen med dybet, en årsag, som jeg for kortheds 

 skyld vil betegne med: fjordenes forskjellige grad af 

 kontinentalitet. Hvorledes denne årsag virker, eller 

 hvorledes forklaringen af fænomenet bliver, vil strax sees. 

 Jo mere indelukket (kontinental) en fjord er, i desto stær- 

 kere grad vil luftlaget over den opvarmes på grund af det 



