Temperaturforhold i nordlandske fjorde. 247 



nærliggende lands stærkere ophedning (her er kun tale om 

 juli måned, i hvilken samtlige observationer er gjort), og 

 følgelig vil overfladen i en sådan indelukket fjord modtage 

 betydelig mere varme fra luften, end en åben fjord. På 

 det åbne hav vil, såfremt ikke strømninger kommer til, 

 opvarmningen kun ske gjennem solstrålernes virkning, som 

 ikke indskrænkes til overfladen alene, men trænger et be- 

 tydeligt stykke ned. Til denne varmekilde kommer ved 

 fjordene varmen fra land, der tilføies fjorden gjennem luf- 

 ten. Men denne varmekilde vil væsentlig kun komme de 

 allerøverste lag tilgode, fordi denne varmes forplantning 

 væsentlig foregår ved ledning, der som bekjendt går meget 

 langsomt for sig i vand. Efter det her sagte vil altså i 

 det åbne hav varmeformindskelsen nedad ikke blive så 

 særdeles stor, medens den derimod i fjordens øverste lag 

 vil blive større, og dette i desto høiere grad, jo mere in- 

 delukket eller kontinental fjorden er. Her bliver også en 

 anden omstændighed at tage i betragtning. Det siger sig 

 selv, at jo mere våndet sættes i bevægelse, desto mere vi 

 overfladens varme meddele sig til de dybere liggende lag, 

 men i samme grad som en fjord er vid og åben, i samme 

 grad er den også udsat for direkte og indirekte at sættes 

 i bevægelse ved vind. Denne Omstændighed virker altså i 

 samme retning som den ovenfor nævnte. Endelig kommer 

 efter min mening også en tredie omstændighed, hvis virk- 

 ning går i samme retning som de førstes, og det er den 

 forholdsvis lave temperatur i de dybere jordlag. Som 

 nævnt ovenfor viste det sig af temperaturtværsnittet for 

 Porsangerfjorden, at temperaturen var forholdsvis lav ved 

 bredderne. Hvis dette, som jeg tror, har sin grund i at 

 den lave temperatur ^vintertemperatur kan man gjerne 



N. Mag. f. Naturvsk. XXI. 4. 17 



