248 C. de Seue. 



kalde den, skjønt det strengt taget ikke er nøiagtigt), som 

 må antages at finde sted i de dybere jordlag, virker af- 

 kjølende på fjordvandet, så må denne virkning nødvendigvis 

 blive så meget stærkere, jo mere kontinental fjorden er. 

 Thi jo mere kontinentalt et sted er beliggende, desto lavere 

 er under i øvrigt lige omstændigheder dets vintertempera- 

 tur, og desto lavere er også den temperatur, som om som- 

 lmeren i de dybere jordlag finder sted, og desto mere af- 

 kjølende vil virkningen på fjorden blive, især når denne 

 er trang og følgelig vandmassen, der afkjøles, er mindre. 

 Man får altså følgende resultater: 

 I 1. I fjorde vil om sommeren varmen fra land tjene til 

 at hæve temperaturen i overfladen. 



2. I fjorde vil vindene fremkalde mindre bevægelse i 

 våndet end i det åbne hav og følgelig vil ved dem den 

 høiere overfladetemperatur forplante sig mindre let til fjor- 

 denes dybere lag. 



3. I fjorde (arktiske) vil om sommeren de dybere jord- 

 ags lavere temperatur virke afkjølende på fjordvandet. 



4. Det under 1, 2 og 3 nævnte vil om sommeren frem- 

 kalde desto større temperaturdifferentser i fjordens øverste 

 lag, jo mere kontinentalt en given del af en fjord er be- 

 liggende. 



Med hensyn til temperaturen i Svartisvandet står endnu 

 noget tilbage at omtale. Som allerede nævnt havde en 

 stor gletscher sit afløb umiddelbart i våndet. Gletscher- 

 elvenes temperatur ved deres fremkomst er stadig lidt over 

 0°. Ligger gletscheren steilt er elvetemperaturen lidt 

 høiere, ligger den fladt, er den lidt lavere, men dreier sig 

 i regelen om 1° 0, og først i større afssande fra gletsche- 

 ren observerer man temperaturer på 4 og 5°. Den lave- 



