Undersøgelse af Svartisen. 253 



vanlig lidt over n . Gruskegler og gletscherborde så jeg 

 ikke; i det hele taget fandtes meget lidet grus og sten på 

 gletscheren. Dens høide over havet er 217 fod. 



Den næste dag var skrædderen kommen til det resul- 

 tat, at han ikke var anlagt for gletscherforskningen, men 

 atter burde tage nålen fat. Han havde heller ikke for- 

 pligtet sig til andet end at gjøre en prøvetur. Nogen led- 

 sager var der ikke at opdrive på de nærmeste gårde. Nede 

 på Mo fik jeg omsider fat på en brugbar mand. Den 28de 

 juli kom jeg atter tilbage til gletscheren. Det var min 

 hensigt om muligt at foretage nogle målinger af bevægelsen. 

 Den 29de udstak jeg sigtelinierne I og II (se omridset). 

 Deres retning er vistnok ikke ganske sådan som man kunde 

 ønske dem, men jeg så ikke nogen mulighed til på denne 

 side af gletscheren at få dem bedre. Punkterne 2 og 3 i 

 linie I ligger ret heldigt, medens gletscherens bevægelse 

 ved punkt 1 rimeligvis er mere afvigende fra at være lod- 

 ret på sigtelinien. Ved linie II må de målte bevægelser 

 divideres med cos 45° for at give isens fremadskriden i 

 angjældende punkter; jeg har imidlertid ved punkt 3 og 4 

 af denne linie ikke tillid til de fundne resultater, da assistenten 

 var noget usikker om, hvorvidt han fandt de ved målingen 

 nedfaldne stokkes oprindelige plads igjen. Det er også 

 lidet troligt, at isens bevægelse her ikke skulde være større (se 

 målingerne, som er anført pag. 262 — 2G5). Fremgangsmåden 

 ved målingerne anser jeg det ufornødent nærmere at be- 

 skrive, da den i ingenhenseende afv3g fra den sædvanlige. 

 Også ved de såkaldte periodemærker (på omridset betegnet 

 ved P.)har jeg benyttet den tidligere i ,.Le névé de Juste- 

 dal et ses glaciers" beskrevne fremgangsmåde. Hensigten 

 med disse periodemærker er at påvise den store ujevnhed 



