254 C. de Seue* 



i isens bevægelse. Linierne I og II forlod jeg senere, da 

 jeg på den anden side af gletscheren fandt et sted, hvortil 

 adgangen var meget lettere, og hvor sigteliniens retning 

 kunde vælges lodret på den antagne bevægelsesretning. 

 Om målingerne forøvrigt mere nedenfor, 



Den 30te juli var en sjelden smuk dag, og jeg bestemte 

 mig til at benytte den til en bestigning at Burfjeld, der er 

 beliggende i SV og V for gletscheren, og hvorfra jeg måtte 

 vente at få en god oversigt over denne og endel af sne- 

 bræen. Fotografiapparatet blev medtaget, og vi steg op 

 langs syd vestsiden af gletscheren. Burfjeld var så godt 

 som snebart, hvilket vistnok ikke i almindelige sommere er 

 tilfælde. Birkegrændsen fandt jeg med aneroidbarometer 

 et steds at være 1288 fod over havet på fjeldets nordost- 

 side, men længere inde på fjeldet må den sættes mindst 

 300 fod høiere. Fra et par punkter tog jeg fotografier. 

 No. 1—6 er af Svartisgletscheren No. 1 er taget fra det 

 sted, hvor jeg havde mit telt, og viser gletscherens nedre 

 parti, der er meget malerisk, navnlig er det mindst 40 fod 

 høie hvælv med sine blå farvenuancer af en sjelden skjøn- 

 hed. No. 2—5 er taget fra et punkt på Burfjeld, omtr. 

 2000 fod over havet og danner en fortløbende række fra 

 O til V. No 1 til 2 er dele af den i Svartisvandet ned- 

 glidende del. No. 3 som jeg tør anse for et meget vellykket 

 gletscherbillede, viser endel af det midtere og øvre parti- 

 No. 4 og 5 viser dele af den vestnordvestover gående 

 istrøm, der skyder ned i Glomdalen. No. 6-9 er taget 

 fra toppen af Burfjeld ; de er ikke vellykkede. Jeg har 

 endnu ikke i de 4 sommere, jeg har benyttet universitetets 

 turistapparat, været så heldig at få gode billeder, nar jeg 

 har fotograferet på større afstande, navnlig har meget fjerne 



