Undersøgelse af Svartisen. 257 



disse dale forholdsvis meget sjeldne, og dernæst viser de 

 jevne fjeldflader sig som oftest at være skiferflader eller 

 gjennemgangsflader, og den jevne og til begge sider sym- 

 metriske dalbund har fået denne fortn ved nedraset og 

 nedskyllet materiale. Når en gletscher spækket med sten 

 og grus på sin vei kommer til en større fordybning med 

 lidt steile sider, kan jeg ikke skjønne andet, end at gruset 

 og stenene vilde blive liggende igjen i fordybningen, og 

 gletscheren fortsætte sin vei ovenpå denne fastliggende 

 bundmoræne; følgelig vil ikke fordybningen yderligere ud- 

 gravea. Ja, men så måtte, vil man maske indvende, alle 

 de store fordybninger med lidt steile sider være opfyldte 

 med grus og sten, og vi kunde ikke bave nogen større 

 indsø. Ganske vist er også mange fordybninger fuldstæn- 

 dig opfyldte af gletscherne, og at ikke alle er det, kommer 

 efter min mening af, at gletscherne ikke har formået at 

 føre fyld nok frem; thi, som jeg senere håber at godtgjøre 

 kan der i den tid ikke godt have været sådan overflod af 

 den sort. Hvorvidt en gletscher formår at danne nogen 

 synderlig stor hulning i fast fjeld må efter min mening 

 ansees for såre tvivlsomt Så vidt mig bekjendt er sådant 

 ikke påvist ved de nu existerende gletschere; men lad 

 være, at en meget steiltliggende gletscher mulig kan ud. 

 hule en liden fordybning, så vil denne utvivlsomt snart 

 fyldes dels med fastliggende grus, dels med fastliggende 

 is, som ikke mere vil deltage i gletscherens videre bevæ- 

 gelse fremad, og udhulningen vil altså ikke blive dybere- 

 Ligger gletscheren meget fladt, så vil de samme forhold 

 kun så meget snarere indtræde. Skal store dale, indsøer 

 og f jorde kunne dannes ved gletschere, så må disse bevæge 

 sig henad angjældende fjeldflader spækkede med sten og 



