272 Om Nikkelmalmen paa Ringeriget 



har den saaledes fVndne Magnetkis vist sig 

 meget fattig paa Nikkel og Kobolt. — Gjennembrud 

 af Gabbro har par mange Steder i denne Skovegn været 

 fundne f. Ex ved Ertelien Gruber, ved Gaarden Heiem, 

 hvor et stort Felt, i hvilket tildels Serpentin med_^ 'Schiller- 

 fels optræder, allerede længe har været kjendt, og desuden 

 en hel Del smaa Partier rundt omkring. Saadanne har jeg 

 seet paa folgende Steder: 2 smaa Klipper vest for Erteli 

 Gruber, et ved Langdals Grube, et [ved Gulstövern Skjærp i 

 Sognedalen, 3—4 lignende ganske smaa Partier ved Sogne- 

 dalselvens Sydside, et lidt större Felt ret nord herfor (omtr. 

 \ Mil) ved Monsemyr o. s. v. Ved alle ,disse Felter (og 

 sandsynligvis ved mange flere) er Ertsanvisninger, der til- 

 dels indeholde rige Nikkeimalme. Rigest er Erteli Gruberne, 

 der ligesiden 1849 have været^drevne af „Ringeriges Nik- 

 kelværk". En a f disse Gruber (Erteli Grube No. 1) har i 

 forrige Aarhundrede været drevet paa Kobber, men sikkert 

 med liden Fordel. Senere, i dette Aarhundrede, var ud- 

 vundet en hel Del Magnetkis, der benyttedes til Vitriol og 

 Rödfarve indtil Magnetkisens Nikkelgehalt (i t ren Kis 2, 5 pCt. 

 samt 0, 4 pCt. Kobolt) endelig i 1849 foranledigede An- 

 lægget at Nikkelværket. Jo længere Erteliens Gruber have 

 været drevne, desto rigere have de vist sig, og nu horer 

 Kisforekomsten i Grube No. 2 til en af de mest storartede 

 i Landet. Saagodtsom overalt i Erteliens Gruber kan man 

 paa den ene Side af Kisleiet slaa sig H a an ds tykker a f 

 kj endelig Gabbro, medens den anden Side dan- 

 nes a f Kvartsskifer. Denne Regel har vist sig aldeles 

 constant og tjener stadig som Rettesnor for Undersögelses- 

 arbeider i Graben. Delte gjælder saavel Hovedgruberne 

 (No. 2 og No. 1) som alle de smaa Skjærp langs Grend- 



! 



