T. Lasssen. 273 



;en af Erteliens Gabbrofelt. Kun meget smaa uregelmæssige 

 Ansamlinger af Magnetkis ere fundne udenfor 1 denne Grændse 

 Off da helt inde i Gabbroen. I Gneisen derimod findes 

 ingen Kis. Malmen er som sagt Magnetkis med omtrent 

 3 pCt. Nikkel- (og Kobolt) Gehalt. Den ündes dels som 

 mindre Strenge og Aarcr dels som större tykkere »Masser 

 (meliem Kvartsskiferen og Gabbroen) eller endelig indsprængt 

 j Gabbroen. I den saakaldte Grube No. 2 var Kisleiet i 

 Dagen meget uregelmæssigt og uanseeligt, men allerede 10 

 Alen dybere havde det udredet sig til 3 Alens Mægtighed, 

 og 50—60 Alen dybere var det omtrent 20 Alen mægtigt 

 i en Længde af 150 Alen, hvorved maa bemærkes at det 

 ogsaa fortsatte sig udenfor denne Længde som mindre 

 mægtige Gange. De Nikkelmalmcn ledsagende Mineraler ere 

 væsentligst folgende: 



Kobberkis meget almindelig, dog som oftest i smaa 

 Mængder som Klumper og Strenge i og ved Siden 

 af Magnetkisen. 

 Svovlkis af og til indsprængt i Magnetkisen som Tær- 

 ninffer eller Octaedere (f. Ex. i Erteli' Grube No. 2), 

 eller samlet i större og mindre krystallinske klum- 

 per (som i No. 2.) En egen Slags Svovlkis op- 

 træder et enkelt Sted, i et Skjærp ved Langdals 

 Gruben, som er rig Nikkelmalm. Det er en mörk 

 graaagtig tæt Svovlkis, der er meget rig paa Nik- 

 kel og Kobolt (omtr. 5 pCt. efter Prof. Münsters 

 Udsagn). 

 Blyglands har jeg af og til fundet i den övrige Kis 



som smaa Punkter. 

 Granat findes ikke 'saa" sjelden, dels tæt, dels som 

 smaa ganske vakre Krystaller indvoxede i Magnet- 

 ic 



V 



