Forsøg til on Theori 



om 



Indvandringen af Norges Flora under vexlende regnfulde 

 og terre Tider 



af 

 A. Blytt. 



(Afsnittet om de arktiske Planter foredroges i Christiania Videnskabs- 

 selskab 19 /i 75, Theorien om Regntider sammesteds 2, / 10 75.) 



Norges Flora har i det Store taget en ensformet 

 Charakter. Hovedmassen af vor Fjeldgrund dannes af haarde 

 Bergarter, saasom Gneis, Granit, Kvartsit o. 1. Deres 

 Vegetation er, naar Fjeldbunden er fast, gjennem hele Lan- 

 det fattig paa Arter. Enten ligger det under Istiden af- 

 glattede og skurede Fjeld aldeles nøgent, eller ogsaa klædes 

 Marken for Størstedelen af enkelte selskabelig optrædende 

 Planteformer. Vore Høifjelde fremvise nedenfor den evige 

 Sne først et Belte af nøgne sorte Urer med enkelte spredte 

 Fjeldblomster. Nedenfor disse Urer ere Vidderne gjerne 

 tæt dækkede af et gulgraat Lavteppe. Lavere nede begynde 

 de graagrønne, alenhøie Vidier (Salix glauca, lapponum, 

 lanata), Dvergbirken (Betula nana) og Eneren (Juniperus 

 communis ß nana) vexlende med ensformede brunlige Lyng- 

 marker (Empetrum, Vacciniumarter o. fl.) eller tørre lav- 

 eller mosklædte Vidder (Racomitrium lanuginosum o. a., 



N. Mag. f. Naturvik. XXI. 4. 20 



(Carton). 



